HUNGÁRIA OTTHON BIZTOSÍTÁS
TARTALOM

A Hungária Otthon Biztosítás elemei:

I. Épületbiztosítási módozat:

épület-, vagy bérleménybiztosítás

kiegészítõ csõtörés és felhõszakadáskár-biztosítás

kiegészítõ vízkár-biztosítás

kiegészítõ üvegtörésbiztosítás

kiegészítõ földrengésbiztosítás

épülethasználói felelõsségbiztosítás

II. Ingóságbiztosítási módozat:

Értéktárgyak vagyonrésze:

Általános háztartási vagyonrész:

III. Hungária otthon plusz módozat:

balesetbiztosítás,

kiegészítõ állattartó felelõsségbiztosítás,

kiegészítõ általános felelõsségbiztosítás,

fizetõvendég-szolgálati biztosítás

villámcsapás induktív kárainak biztosítása


Lakásbérlemények szabályzata
LAKÁSBÉRLEMÉNYEK BIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZATA

1.)A jelen szabályzat alapján a Hungária Biztosító Rt. (a továbbiakban: biztosító) arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosított részére, a szerzõdésben meghatározott díj ellenében, magyar fizetõeszközben a jelen szabályzatban meghatározott összeghatárig, de legfeljebb a szerzõdésben rögzített biztosítási összeg erejéig megtéríti

- a kockázatviselés helyén,

- a kockázatviselés idõtartama alatt bekövetkezett,

- a biztosítási események által okozott,

- a biztosított vagyontárgyakban keletkezett

károk összegét a jelen szabályzatban meghatározott módon.


Szerzõdõ
2.)A szerzõdõ

A biztosítási szerzõdés szerzõdõje az a természetes, vagy jogi személy, aki a biztosítási ajánlatot teszi és jogosult a biztosítási szerzõdéssel kapcsolatos jognyilatkozatok megtételére. A biztosító a szerzõdõhöz intézi jognyilatkozatatait. A biztosítási díj megfizetésére a biztosítási szerzõdés szerzõdõje kötelezett. Szerzõdõ lehet a szerzõdést kötõ biztosított, vagy az a személy, aki a szerzõdést a biztosított javára köti.


Biztosított Személy
3.)A biztosított személy(ek)

A jelen szabályzat alapján létrejött szerzõdésben biztosítottnak minõsül az a szerzõdõ által a biztosítási ajánlatban biztosítottként megnevezett személy, valamint a vele közös háztartásban élõ gyermeke és a vele vagyonközösségben élõ hozzátartozója, aki(k)nek a biztosított vagyontárgy(ak) megóvásához érdeke fûzõdik. Nem biztosított az a személy, aki a biztosított vagyontárgy(ak) megóvásában nem érdekelt.

A biztosító szolgáltatására a biztosított jogosult. A biztosított, ha nem azonos a szerzõdõvel, a biztosítóhoz intézett írásbeli nyilatkozattal bármikor a szerzõdõ helyébe léphet. Ebben az esetben a biztosítási díj megfizetéséért a szerzõdõ és a biztosított egyetemlegesen felelõs.


Szerzõdés idõbeni hatálya
4.)A biztosítási szerzõdés létrejötte, hatálybalépése

4.1.A biztosítási szerzõdés a felek írásbeli megállapodásával jön létre. A szerzõdõ a szerzõdés megkötését írásbeli ajánlattal kezdeményezi. A biztosító elfogadó nyilatkozatát a biztosítási kötvény kiállítása pótolja. Amennyiben a kötvény kiállítása az ajánlat átadásától számított 15 napon belül megtörténik, a szerzõdés a biztosítási kötvény kibocsátásának napján jön létre és a kötvényben a szerzõdés kezdeteként megjelölt idõpontban lép hatályba. A biztosító kockázatviselése akkor kezdõdik meg, amikor a biztosítási szerzõdés hatálybalép.

4.2.A biztosítási szerzõdés akkor is létrejön, ha a biztosítónak, vagy a képviselõjének átadott ajánlatra a biztosító 15 napon belül nem nyilatkozik. Ebben az esetben a szerzõdés az ajánlat átadása idõpontjára visszamenõ hatállyal jön létre és az ajánlaton a kockázatviselés kezdeteként megjelölt idõpontban lép hatályba, de legkorábban az azt követõ nap 0 órájakor, amikor a biztosítás elsõ díja a biztosítóhoz beérkezett, vagy a biztosító és a szerzõdõ az elsõ díj megfizetésére halasztásban állapodtak meg. Nem jön létre a szerzõdés, ha az ajánlatot a biztosító annak átadásától számított 15 napon belül visszautasítja. Ha a szerzõdõ a díjat a biztosító képviselõjének fizette, a díjat legkésõbb a fizetés napjától számított negyedik napon a biztosító számlájára, illetve pénztárába beérkezettnek kell tekinteni, a szerzõdõ azonban bizonyíthatja, hogy a díj korábban érkezett be.

5.)A biztosítási szerzõdés tartama

A biztosítási szerzõdés határozatlan tartamú. A szerzõdõ felek a jelen szabályzat alapján legfeljebb egy évnél rövidebb határozott tartamú szerzõdést köthetnek.


Biztosítási díj
6.)A biztosítási idõszak és a biztosítási díj

6.1.A tartamon belül a biztosítási idõszakot a szerzõdõ választja meg. A biztosítási idõszak a szerzõdõ által választott díjfizetési gyakoriságtól függõen lehet

- naptári hónap,

- naptári negyedév,

- naptári félév,

- naptári év.

6.2.A biztosító a - kockázatviselésének ellenszolgáltatására szolgáló - biztosítási díjat a szerzõdõ által választott biztosítási idõszakra állapítja meg és a biztosítási idõszak megjelölésével együtt a kötvényen tünteti fel.

6.3.Amennyiben a kockázatviselés kezdete (a biztosítási szerzõdés hatályba lépése) és az elsõ biztosítási idõszak naptári kezdete nem esik egybe a biztosító az elsõ díjat a két idõpont közötti törtidõszakra állapítja meg. A biztosító az elsõ díj összegét és elszámolási idejét a biztosítási kötvényen rögzíti.

6.4.A biztosító az egy évnél rövidebb tartamra szóló szerzõdés díját egyösszegben állapítja meg (a továbbiakban egyszeri díj).

7.)A biztosítási díj esedékessége

7.1.A biztosítás elsõ díja a szerzõdés létrejöttekor, a folytatólagos díj pedig annak a szerzõdõ által választott biztosítási idõszaknak az elsõ napján esedékes, amelyre a díj vonatkozik. A kockázatviselés kezdetének (a szerzõdés hatályba lépésének) a szerzõdés létrejöttétõl eltérõ idõpontú megjelölése az elsõ díj esedékességének idõpontját, illetõleg elszámolási idejét nem érinti.

7.2.Az egyszeri díj esedékességére az elsõ díjra vonatkozó szabályozás alkalmazandó.


A szerzõdés megszûnése
8.)A biztosítási szerzõdés megszûnése

8.1.A határozott tartamra kötött biztosítási szerzõdés a kötvényben -lejáratként- megjelölt idõpontban megszûnik. A határozatlan idõtartamra kötött szerzõdésnek lejárata nincs.

8.2.Ha a szerzõdés hatálya alatt a biztosítási esemény bekövetkezése lehetetlenné vált, vagy a biztosított biztosítási érdeke megszûnt, a szerzõdés, illetõleg annak megfelelõ része a hónap utolsó napjával megszûnik.

8.3.Ha a szerzõdõ a folytatólagos díjat, a díj esedékességétõl számított 60 napon belül nem egyenlíti ki, a biztosítási szerzõdés megszûnik. Ha a szerzõdõ az elsõ díj megfizetésére halasztást kapott, és a szerzõdés létrejöttétõl a halasztási idõszak végét követõ 30. napig az elsõ díjat nem egyenlíti ki, a szerzõdés megszûnik. Az elsõ díj megfizetésére vonatkozó esetleges halasztási idõszakot (kezdete és vége) a szerzõdés tartalmazza.

A biztosítási szerzõdés megszûnése után befizetett díj nem helyezi újra hatályba a szerzõdést, e díjat a biztosító 15 napon belül visszautalja, levonva belõle azt a -két hónapi- díjrészt, amely a díjnemfizetés miatti megszûnés elõtti -díjjal fedezetlen- kockázatviseléssel arányos.

8.4.A határozatlan tartamú biztosítási szerzõdést a felek - 30 nap felmondási idõvel - bármelyik biztosítási idõszak végére írásban felmondhatják.

8.5.A biztosító kockázatviselése a biztosítási szerzõdés megszûnéséig fennáll. Ha a biztosítási szerzõdés biztosítási esemény bekövetkezése miatt szûnt meg, a biztosítót annak a biztosítási idõszaknak a teljes díja megilleti, amelyben veszélyviselése véget ért. A szerzõdés megszûnésének egyéb eseteiben a biztosítót annak a hónapnak az utolsó napjáig járó idõarányos díj illeti meg, amelyben veszélyviselése véget ért.


Lakásbérlemények kockázatviselés helye
9.)LAKÁSBÉRLEMÉNYEK: A kockázatviselés helye

A jelen szabályzat szempontjából a kockázatviselés helye

a)  a kötvényen feltüntetett lakás célú bérlemény(ek) és

b) a szerzõdõ által megnevezett egyéb a bérleményhez tartozó és a kötvényen feltüntetett helyiség(ek).

LÁSD még:

a kockázatviselés helye az ÉPÜLETbiztosításban.

a kockázatviselés helye az INGÓSÁGbiztosításban.


TÛZ biztosítási esemény
10.1.Tûz

10.1.1.Tûz biztosítási eseménynek minõsül az az égés, amelyet füst és lángképzõdés mellett hõfelszabadulás jellemez, s a biztosított(ak) szándéka ellenére rendeltetésszerû gócpont nélkül, vagy azt elhagyva balesetszerûen jön létre.

10.1.2.A rendeltetésüknél fogva láng, hõ és elektromos áram hatásának kitett tárgyakban keletkezõ tûzkárt a biztosító csak akkor téríti meg, ha a tûz más tárgyakra átterjedve azokat is felgyújtja.

10.1.3.Nem biztosítási esemény különösen az a kár, amelyik

- vasalás, szárítás, dohányzás miatt elõforduló felületi pörkölõdés, elszínezõdés, elváltozás,

- öngyulladásból, erjedésbõl, befülledésbõl eredõ hõhatás,

- elektromos berendezésekben és vezetékében keletkezõ, tovaterjedéssel nem járó zárlat következtében keletkezett.


Villámcsapás biztosítási esemény
10.2.Villámcsapás

10.2.1.Villámcsapás biztosítási eseménynek minõsül a vagyontárgyba közvetlenül becsapódó, látható roncsolási nyomot hagyó villám.

10.2.2.Nem biztosítási esemény különösen a villám becsapódási körzetében keletkezõ indukciós károsító hatás.


Robbanás biztosítási esemény
10.3.Robbanás

10.3.1.Robbanás biztosítási eseménynek minõsül a gázok, vagy gõzök tágulásán alapuló, hirtelen, váratlan, balesetszerû erõ-megnyilvánulás, amelyik gyorsan lefutó hõtermeléssel és nagy nyomással jár.

10.3.2.Nem biztosítási esemény különösen a légijármûtõl eredõ hangrobbanás.


Árvíz biztosítási esemény
10.4.Árvíz

10.4.1.Árvíz biztosítási eseménynek minõsül a felszíni élõvizek, az azokba nyílt torkolattal csatlakozó mesterséges csatornák és tavak áradása.

10.4.2.Árvíz biztosítási esemény alapján nem téríti a biztosító a hullámtéren és nyílt ártéren keletkezett, továbbá az árvízvédelmi töltés tengelyétõl számított 100 méteren belül jelentkezõ fakadóvíz és átszivárgás miatti károkat.

10.4.3.A jelen szabályzat szempontjából hullámtérnek minõsül a felszíni élõvízek ármentesített szakaszán a partél és a töltéskorona, vagy természetes magaspart közötti terület, illetõleg nyílt ártérnek minõsül az az árvízvédelmi mûvekkel nem védett terület, amelyet a felszíni élõvíz a mindenkori legmagasabb vízállás esetén elönt.


Vihar biztosítási esemény
10.5.Vihar

10.5.1.Vihar biztosítási eseménynek minõsül az olyan légmozgás, amelynek sebessége eléri óránként az 54 kilométert. Biztosítási esemény az is, ha a vihar által megrongált

-tetõn (idenem értve az építés, felújítás alatt álló épületek ideiglenes fedését),

-ajtón,

-ablakon

keresztül a viharral egyidejûleg beömlõ csapadékvíz áztatással kárt okoz.

10.5.2.Nem biztosítási esemény különösen a helyiségen belül keletkezett léghuzat.

Kizárás a bérlemény- és épületbiztosításnál:

10.5.3.Vihar biztosítási esemény alapján nem téríti a biztosító az épületek üvegezésében, külsõ vakolatában, külsõ festésében keletkezett károkat.

Kizárás az ingóságbiztosításnál:

10.5.3.Vihar biztosítási esemény alapján nem téríti a biztosító a zárt helyiségeken kívül, a szabad ég alatt keletkezett károkat.


Hónyomás biztosítási esemény
10.6.Hónyomás

10.6.1.Hónyomás biztosítási eseménynek minõsül a hó és jég súlya, vagy az olvadáskor meg- ill. lecsúszó, lezúduló hótömeg sodró hatása miatt keletkezett kár, továbbá az emiatt az épület állandó fedésében keletkezett nyíláson keresztül az eseménnyel egyidejûleg beömlõ csapadék által okozott kár.

Kizárás az épületbiztosításnál:

10.6.2.Hónyomás biztosítási esemény alapján nem téríti a biztosító a függõ és fekvõ ereszcsatornákban, elõtetõkben, valamint a hófogószerkezetekben keletkezett károkat.


Jégverés biztosítási esemény
10.7.Jégverés

10.7.1.Jégverés biztosítási eseménynek minõsül a jégszemcsék dinamikus erõhatása miatt keletkezett kár, továbbá az emiatt az épület állandó fedésében keletkezett nyíláson keresztül az eseménnyel egyidejûleg beömlõ csapadék által okozott kár.

Kizárás az épületbiztosításnál:

10.7.2.Jégverés biztosítási esemény alapján nem téríti a biztosító az épületek külsõ festésében, külsõ vakolatában, külsõ burkolatában, valamint üvegezésében keletkezett károkat.

Kizárás az ingóságbiztosításnál:

10.7.2. Jégverés biztosítási esemény alapján nem téríti a biztosító a zárt helyiségeken kívül, a szabad ég alatt keletkezett károkat.


Földcsuszamlás biztosítási esemény
10.8.Földcsuszamlás

10.8.1.Földcsuszamlás biztosítási eseménynek minõsül a földfelszíni talajrétegek (kõ-vagy földtömeg) hirtelen, váratlan, lejtõ irányú elcsúszása által okozott kár.

10.8.2.Földcsuszamlás biztosítási esemény alapján nem téríti a biztosító, ha

- ez a mozgás tudatos emberi tevékenység során vagy miatt lép fel (pl. bányászati tevékenység, alagút, kútfúrás, földmunkaárok építése, talajvízszintsüllyesztés stb.), vagy

- a védelmül szolgáló támfal tervezési, vagy kivitelezési, illetve karbantartási hiba miatt nem látta el védelmi funkcióját, illetve ha nem volt támfal, bár a terep talajmechanikai viszonyai ezt indokolták volna.


Kõ és földomlás biztosítási esemény
10.9.Kõ- és földomlás

10.9.1.Kõ- és földomlás biztosítási eseménynek minõsül a véletlenül, váratlanul, balesetszerûen lehulló kõ- és földdarabok által okozott kár.

10.9.2.Kõ- és földomlás biztosítási esemény alapján nem téríti meg a biztosító azt a kárt, amelyik

- tudatos emberi tevékenység során vagy miatt lép fel (pl. robbantás, bányászat, alagút, munkaárok kiemelése, talajvízszintsüllyesztés stb.), illetve

- támfal hiánya, vagy nem megfelelõ mûszaki állapota (pl. tervezési, kivitelezési, karbantartási hiányosságok) miatt keletkezett.


Idegen tárgyak rádõlése biztosítási esemény
10.10.Idegen tárgyak rádõlése

Idegen tárgyak rádõlése biztosítási eseménynek minõsül az a káresemény, amikor valamely idegen, jelen szerzõdésben nem biztosított, a kockázatviselés helyén kívüli tárgy bármely oknál fogva elveszti addigi statikai egyensúlyát és rádõléssel kárt okoz. (Pl. idegen oszlop, fa rádõlése stb.)


Ismeretlen építmény, üreg beomlása biztosítási esemény
10.11.Ismeretlen építmény, üreg beomlása

10.11.1.Ismeretlen építmény, üreg beomlása biztosítási eseménynek minõsül a szerzõdõ, vagy a biztosított tudomásán kívüli és az építési dokumentációban nem szereplõ, illetõleg a káreseményig fel nem tárt építmény, vagy üreg hirtelen, váratlan beomlása.

10.11.2.Nem biztosítási esemény különösen a bányák föld alatti részének beomlásából; a csapadékvíz, a természetes víz, vagy a mesterséges vizek okozta kiüregelõdésbõl; az alapok alatti talajsüllyedésbõl; a padozat alatti feltöltések ülepedésébõl eredõ kár.


Idegen jármû ütközése biztosítási esemény
10.12.Idegen jármû ütközése

10.12.1.Idegen jármû ütközése biztosítási eseménynek minõsül, ha az idegen jármû, annak alkatrésze, vagy rakománya ütközéssel kárt okoz.

10.12.2.Nem minõsül idegen jármûnek különösen az a jármû, amely a biztosított(ak) tudomásával és beleegyezésével közelíti meg a biztosított objektumot.


Általános kizárások a biztosítási eseményekbõl
Általános kizárások a biztosítási eseményekbõl:

A biztosító nem téríti meg:

-  a nukleáris eseményekbõl és radioaktív szennyezésbõl adódó károkat,

- a polgárháborúval, polgári mozgalmakkal, katonai gyakorlattal, terrorcselekménnyel, felkeléssel, lázadással, zavargással, tüntetéssel, sztrájkkal, tömegmegmozdulással, háborúval és harci cselekményekkel összefüggésben keletkezett károkat.

A biztosított objektum iparszerû termelés céljára történõ hasznosítására, illetõleg az ebbõl eredõ károkra a biztosító kockázatviselése nem terjed ki.


Lakásbérlemények:  biztosítási események
10.)LAKÁSBÉRLEMÉNYEK: A biztosítási események

10.1.Tûz

10.2.Villámcsapás

10.3.Robbanás

10.4.Árvíz

10.5.Vihar

10.6.Hónyomás

10.7.Jégverés

10.8.Földcsuszamlás

10.9.Kõ- és földomlás

10.10.Idegen tárgyak rádõlése

10.11.Ismeretlen építmény, üreg beomlása

10.12.Idegen jármû ütközése

10.13.Általános kizárások a biztosítási eseményekbõl

LÁSD MÉG: A biztosító mentesülése


Lakásbérlemények biztosított vagyontárgyak
11.)LAKÁSBÉRLEMÉNYEK: A biztosított vagyontárgyak

A jelen szabályzat alapján biztosított vagyontárgynak a kötvényen megjelölt -a biztosított személy(ek) által bérelt- bérlemény határoló falain belül a saját, vagy a bérbeadó tulajdonában lévõ alábbi vagyontárgyak minõsülnek:

- ajtó- és ablakszerkezetek, spaletta, zsalugáter, reluxa, redõny, vászonroló, napvédõ függöny és a hozzájuk tartozó szerelvények,

- a csengõ és a kaputelefon, valamint a riasztó és a tûzjelzõ berendezés,

- a beépített bútor- és a beépített térelválasztó,

- a beépített fõzõ-, fûtõ-, vízellátó-, egészségügyi-,és szellõztetõ berendezések, valamint azok szerelvényei,

- az elektromos hálózat és szerelvényei, a bérlemény fogyasztásmérõjétõl, illetõleg kapcsolótáblájától kezdõdõ szakaszon,

- a belsõ válaszfal, a falburkolat, a vakolat, a festés, a tapétázás, a mázolás,

- a padlóburkolatok,

- a mûholdas és földi szórású tévéadás vételére szolgáló antennarendszer (a beltéri egység kivételével), valamint

- az épület-berendezési és épület-felszerelési tárgyak.

LÁSD még:

biztosított vagyontárgyak az ÉPÜLETbiztosításban,

biztosított vagyontárgyak az INGÓSÁGbiztosításban


Lakásbérlemények biztosítási összeg
12.)LAKÁSBÉRLEMÉNYEK: A biztosítási összeg

12.1.A vagyontárgyak biztosítási összegét a szerzõdõ határozza meg. A biztosítási összeg nem haladhatja meg a biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való felépítésének (helyreállításának) költségeit. A biztosítási összeg a biztosító szolgáltatásának felsõ határa, s egyben a biztosítási díj megállapításának az alapja.

12.2.Alulbiztosítás

12.2.1.Ha a biztosítási összeg alacsonyabb, mint a biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való felépítésének (helyreállításának) költsége(i), a biztosító a kárt olyan arányban téríti meg, ahogy a biztosítási összeg a biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való felépítésének (helyreállításának) költsége(i)hez aránylik (továbbiakban: arányos kártérítés).

12.2.2.A biztosító nem érvényesíti az alulbiztosítás jogkövetkezményét: az arányos kártérítést, ha a biztosítási szerzõdés a biztosító által az ajánlaton megjelölt küszöbértéken (minimális biztosítási összeg), vagy azt meghaladó biztosítási összeg meghatározásával jött létre.

12.3.A biztosítási összeg indexelése

12.3.1.A vagyontárgy(ak) értékének (a helyreállítás költségeinek) követése érdekében a biztosító, a biztosítási összege(ke)t rendszeresen indexeli. Az indexelt biztosítási összeg, az elõzõ biztosítási összeg és az inflációs index szorzata.

12.3.2.A biztosítási összeg indexelésének alapja a KSH által az indexelés alkalmazását megelõzõen közzétett, az elõzõ év azonos hónapjára vonatkoztatott lakásjavító, -karbantartó cikkek és szolgáltatások júniusi árindexének átlaga. A biztosítási összeg indexelésére elsõ alkalommal -függetlenül a díjfizetési gyakoriság által meghatározott biztosítási idõszaktól- a szerzõdés létrejöttét követõ 120 nap eltelte utáni január elsején kerül sor, majd legfeljebb évente, a naptári évfordulón. Ha az árindex nem haladja meg az 5%-ot a biztosító a biztosítási díjak arányos emelkedését egy évvel késõbb érvényesíti. A biztosítási összeg(ek) értékkövetõ módosításáról és annak mértékérõl, valamint a biztosítási díj(ak) arányos változásáról a biztosító a naptári évfordulót 60 nappal megelõzõen írásban értesíti a szerzõdõt.

12.3.3.A biztosító az indexelt biztosítási összeg(ek)et ezer Ft-ra és a biztosítási díj(ak)at egész Ft-ra kerekítve számítja ki.

12.3.4.Amennyiben a szerzõdõ az indexelt biztosítási összeg alapján kiszámított díjjal a szerzõdést nem kívánja fenntartani, a szerzõdést a biztosítási idõszak végére (8.4. pont szerint) -30 napos felmondási idõvel- írásban bármikor felmondhatja.

LÁSD még:

biztosítási összeg az ÉPÜLETbiztosításban,

biztosítási összeg az INGÓSÁGbiztosításban


Lakásbérlemények: Szolgáltatás
13.)LAKÁSBÉRLEMÉNYEK: A biztosítási szolgáltatások

13.1.1.A biztosító jelen szabályzat alapján az érintett vagyontárgy(ak) káridõponti új állapotban való újraépítésének (a 13.3.1.pontban felsoroltak kivételével) költségeit téríti, kivéve ha a vagyontárgy javítással helyreállítható. A káridõponti új állapotban való újraépítés költségei megállapításának alapja a károsodottal azonos minõségû vagyontárgy káridõponti felépítésének általános forgalmi adóval csökkentett átlagos költsége.

13.1.2.A javítással helyreállítható károk esetén a biztosító a javítás (helyreállítás) általános forgalmi adóval csökkentett költségeit téríti. Amennyiben a javítás várható költsége a vagyontárgy káridõponti új állapotban való felépítésének (helyreállításának) értékét meghaladná, a biztosító a vagyontárgy káridõponti új állapotban való felépítésének (helyreállításának) értékét téríti.

13.1.3.A biztosító csak abban az esetben térít az általános forgalmi adóval növelt helyreállítási költségen, ha a biztosított a helyreállítás, vagy javítás kapcsán nem jogosult az ÁFA adóhatóságtól történõ visszaigénylésére és bizonyítja, hogy az ÁFA a károsodott vagyontárgy kár utáni helyreállítása, vagy újraépítése során felmerült.

13.2.Ha a helyiség

- mennyezetének és egyik oldalfalának,

- vagy két oldalfalának a festése, tapétázása, vagy mázolása károsodik,

a biztosító a helyiség egész felületének helyreállítási költségeit téríti meg.

13.3.1.A biztosító káridõponti avult értéken téríti meg a kár idõpontjában 75%-nál nagyobb mértékben avult (elhasználódott)

a.) 	festés-, tapétázás-, vagy mázolásban keletkezett károkat, ahol a helyreállítás a helyiség egész felületére kiterjed,

b.) 	melléképületek, valamint építmények kárait.

13.3.2.A káridõponti avult értéket a biztosító úgy számítja ki, hogy az újraépítés (helyreállítás) általános forgalmi adóval csökkentett (vagy a 13.1.3. pont szerinti ÁFÁ-val növelt) költségébõl levonja az eredeti építés és a kár idõpontja között eltelt idõszak értékcsökkentõ amortizációját.

13.4.A biztosító nem téríti meg azt a kárt, amely az eredetivel megegyezõ alkatrész, elem kereskedelmi hiánya miatt alkalmazott eltérõ anyag felhasználása alapján a nem károsodott épületrész esztétikai értékcsökkenésébõl adódik.

13.5.Ha az eredeti állapot a károsodottal azonos mûszaki paraméterekkel egyenértékû módon technológiai váltás miatt már nem állítható helyre, akkor a biztosító a korszerûbb technológia értéknövelõ hatását a kártérítési összegbõl levonja.

13.6.A biztosító a szolgáltatás összegébõl levonja a felhasználható maradványok értékét.

13.7.Ha a kár bekövetkeztében a biztosítási eseményen kívül más károsító esemény vagy tényezõ is közrehatott, a biztosító a kárt csak olyan mértékben téríti meg, amilyen mértékben az a biztosítási eseménynek tudható be.

13.8.A biztosítási összeg a kifizetett kártérítési összeggel nem csökken.

13.9.A biztosító megtéríti -a biztosítási összegen, mint kártérítési felsõ határon belül- a biztosított vagyontárgy károsodásával kapcsolatos és indokolt

- oltás, mentés,

- bontás és ideiglenes tetõépítés,

- rom- és törmelékeltakarítás és elszállítás,

- tervezés, és hatósági engedélyezés,

- helyreállítást követõ egyszeri takarítás, valamint

 - kárenyhítés költségeit.

Alulbiztosítás esetén a biztosító e költségeket is arányosan téríti meg.

13.10.Ha a területileg illetékes önkormányzat valamely biztosítási esemény miatt a biztosított épületet (lakást) lakhatatlanná nyilvánítja, a kiköltözéstõl a lakhatóvá válásig, de legfeljebb 120 napig a biztosító a biztosítási összegen felül az ideiglenes lakás indokolt és igazolt többlet bérleti díjaira 50.000 Ft-ig térítést nyújt. Ugyanezt a szolgáltatást nyújtja a biztosító az árvízveszély miatt elrendelt kiköltözés esetén is.

13.11.A biztosító szolgáltatási kötelezettsége a kárbejelentést követõ 15 napon belül esedékes. Ha a biztosított igazoló okiratot tartozik bemutatni, a határidõt attól a naptól kell számítani, amikor az utolsó irat a biztosítóhoz beérkezett.

LÁSD MÉG:

A biztosító mentesülése

Önrész


Lakásbélemények önrészesedés
LAKÁSBÉRLEMÉNYEK

13.12.Önrészesedés

A biztosító nem téríti meg azokat a károkat, amelyek - káreseményenként - nem érik el az önrészesedés összegét. Az önrészesedés összege a jelen bérleménybiztosításban biztosított vagyontárgyak -a kár bekövetkeztének idõpontjában érvényes- biztosítási összegének  a fél ezreléke.


Mentesülés
14. Mentesülés

14.1.Mentesül a biztosító a fizetési kötelezettsége alól, amennyiben bizonyítja, hogy a kárt jogellenesen a szerzõdõ, illetõleg a biztosított, vagy a velük közös háztartásban élõ hozzátartozó, illetve a biztosítottnak a vagyontárgy kezelésével megbízott alkalmazottja szándékosan, vagy súlyosan gondatlanul okozta. Ezek a rendelkezések a kármegelõzési és kárenyhítési kötelezettség (15.1. pont) megszegésére is alkalmazandók.

14.2.A jelen szabályzat alapján súlyos gondatlanságnak minõsül különösen, ha a károkozás

a.) 	 ittas állapotban, vagy bódulatot keltõ szer hatása alatt történt,

b.) 	engedély hiányában folytatott, ehhez kötött tevékenység végzése során történt,

c.) 	ismétlõdõen azonos körülmények között történt és a kár megismétlõdésének lehetõségére a biztosító vagy a hatóság a biztosítottat figyelmeztette és a káresemény ezt követõen a szükséges intézkedés(ek) elmulasztása miatt következett be.

14.3.Mentesül a biztosító, ha a biztosított a kárbejelentési (a 15.2. pont szerinti) kötelezettségének késve tesz eleget, s emiatt lényeges körülmények kideríthetetlenné váltak.

LÁSD még: egyéb rendelkezések


Kárenyhítési kötelezettség
Kárenyhítési kötelezettség:

15.1. A biztosított kárenyhítési kötelezettsége különösen, hogy

- tûz esetén, a káreseményt követõen haladéktalanul értesítse a tûzoltóságot az oltás, mentés eredményessége érdekében,

És az INGÓSÁGBIZTOSÍTÁSnál továbbá:

- betöréses lopás, vagy rablás, kifosztás esetén, a káreseményt követõen haladéktalanul  tegyen feljelentést a rendõrségen a vagyontárgyak eltulajdonításáról, azok tételes, azonosítható megjelölése mellett, a nyomozás hatékonyságának és eredményességének elõmozdítása érdekében.

LÁSD még: egyéb rendelkezések


Kárbejelentési kötelezettség
Kárbejelentési kötelezettség:

15.2.A biztosítási eseményt a tudomásra jutástól számított két munkanapon belül írásban be kell jelenteni a biztosítónak és lehetõvé kell tenni a kárbejelentés tartalmának ellenõrzését.

15.3.A biztosító szolgáltatásának igénybevételéhez a biztosító rendelkezésére kell bocsátani mindazokat az iratokat, amelyek a kárigény bizonyításához és elbírálásához, a biztosítási esemény, a jogosultság és a szolgáltatás összegének megállapításához szükségesek, így különösen:

- tûz és a robbanáskár esetén az önkormányzati tûzoltóság bizonyítványát,

- hatósági igazolást, vagy határozatot, ha volt hatósági eljárás.

Továbbá BÉRLEMÉNYBIZTOSÍTÁSnál:

- bérleti szerzõdést, beszerzési számlát, vagy adásvételi szerzõdést.

Továbbá ÉPÜLETBIZTOSÍTÁSnál:

- tulajdoni lapot, beszerzési számlát, vagy adásvételi szerzõdést.

Továbbá INGÓSÁGBIZTOSÍTÁSnál:

- tulajdoni lapot, beszerzési számlát, vagy adásvételi szerzõdést,

- betöréses lopás, rablás, kifosztás, esetén a rendõrségi feljelentést.

LÁSD még: egyéb rendelkezések


Egyéb rendelkezések
15.Egyéb rendelkezések

15.1. kárenyhítési kötelezettség.

15.2. és 15.3. kárbejelentési kötelezettség.

15.4.Annak megítélésénél, hogy a biztosítási esemény megvalósult-e és az ennek során bekövetkezett kár milyen összegû, csak a bíróság jogerõs ítélete az irányadó, minden más hatósági döntés, vagy határozat csak mérlegelés alapját képezi.

15.5.A szerzõdõ és a biztosított a jelen szabályzat alapján létrejött szerzõdésben hozzájárulását adja, hogy a biztosító az õ jogán a hatósági iratokat megtekinthesse.

15.6.A kár bejelentésétõl számított ötödik napig a biztosított a károsodott vagyontárgy állapotán csak a kárenyhítéshez szükséges mértékben változtathat.

15.7.Bûncselekmény esetén az újabb információkról, az ismeretlen elkövetõk kilétérõl, a vádiratról, illetve a bírósági ítéletrõl a biztosított köteles a biztosítót a tudomására jutástól számított 8 napon belül írásban értesíteni, illetve az azzal kapcsolatos információkat a biztosító rendelkezésére bocsátani akkor is, ha idõközben a kárrendezés lezajlott.

15.8.A szerzõdõ 15 napon belül köteles bejelenteni minden olyan körülményben bekövetkezett változást, amelyre a biztosító a szerzõdés létrejöttét megelõzõen rákérdezett, különösen

- ha másik biztosító intézettel ugyanazon vagyontárgy(ak)ra olyan kockázatra is szóló biztosítási szerzõdést kötött, amelyre e szabályzat alapján a biztosító kockázatviselése kiterjed,

- ha a biztosított objektum területe megváltozott,

- ha a biztosított vagyonérték gyarapodott.

15.9.A jelen szabályzat alapján létrejött biztosítási szerzõdésbõl eredõ igények kettõ év alatt évülnek el.

15.10.A jelen szabályzatban nem rögzített kérdésekben a Polgári Törvénykönyv rendelkezései az irányadók.

15.11. Az általános kizárások körében (10.13. pont) szereplõ büntetõjogi fogalmak a Büntetõ Törvénykönyv rendelkezései alapján értelmezendõk.


ÉPÜLETBIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.)A jelen szabályzat alapján a Hungária Biztosító Rt. (a továbbiakban: biztosító) arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosított részére, a szerzõdésben meghatározott díj ellenében, magyar fizetõeszközben a jelen szabályzatban meghatározott összeghatárig, de legfeljebb a szerzõdésben rögzített biztosítási összeg erejéig megtéríti

- a kockázatviselés helyén,

- a kockázatviselés idõtartama alatt bekövetkezett,

- a biztosítási események által okozott,

- a biztosított vagyontárgyakban keletkezett

károk összegét a jelen szabályzatban meghatározott módon.


Épületbiztosítás: kockázatviselés helye
9.)ÉPÜLETBIZTOSÍTÁS: A kockázatviselés helye

9.1.A jelen szabályzat szempontjából a kockázatviselés helye

a) 	a kötvényen pontos címmel, vagy helyrajzi számmal megjelölt telek,

vagy

b) 	a kötvényen pontos címmel, vagy helyrajzi számmal megjelölt épületben lévõ saját tulajdonban álló - társasházi öröklakás(ok), vagy szövetkezeti lakás(ok) és

- a szerzõdõ által megnevezett és a kötvényen feltüntetett helyiség(ek) területe.

9.2.A jelen szabályzat alapján a biztosító veszélyviselése kiterjed a 9.1.pont szerinti kockázatviselés helyén kívül -a szerzõdõ külön megjelölése nélkül - a biztosított lakás(ok)hoz tartozó közös tulajdonú épületrészekre is.

LÁSD még:

a kockázatviselés helye a BÉRLEMÉNYbiztosításban.

a kockázatviselés helye az INGÓSÁGbiztosításban.


Épületbiztosítás: biztosítási események
10.)ÉPÜLETBIZTOSÍTÁS: A biztosítási események

10.1.Tûz

10.2.Villámcsapás

10.3.Robbanás

10.4.Árvíz

10.5.Vihar

10.6.Hónyomás

10.7.Jégverés

10.8.Földcsuszamlás

10.9.Kõ- és földomlás

10.10.Idegen tárgyak rádõlése

10.11.Ismeretlen építmény, üreg beomlása

10.12.Idegen jármû ütközése

10.13.Általános kizárások a biztosítási eseményekbõl

LÁSD MÉG: A biztosító mentesülése


Épületbiztosítás: biztosított vagyontárgyak
11.)ÉPÜLETBIZTOSÍTÁS: A biztosított vagyontárgyak

11.1.A jelen szabályzat alapján biztosított vagyontárgy -a biztosított személy(ek) tulajdonát képezõ-

a.) a szerzõdésben (kötvényen) külön-külön feltüntetett

- lakóház (családi ház, társasház, szövetkezeti ház, lakóközösség), vagy egyéb épület (nyaraló, hétvégi ház, présház, tanya, stb.) és

- melléképület(ek) (istálló, ól, garázs, kamra, terménytároló, stb.) (továbbiakban épületek), valamint

a szerzõdésben (kötvényen) külön-külön fel nem tüntetett

- építmények,

vagy

b.) a szerzõdésben (kötvényen) külön-külön feltüntetett

- lakás(ok) (társasházi öröklakás(ok), vagy szövetkezeti lakás(ok)) és

- egyéb helyiség(ek), valamint

a szerzõdésben (kötvényen) külön-külön fel nem tüntetett

- a közös tulajdonú épületrészek a biztosított személy(ek) tulajdoni hányadának az arányában társasházi öröklakás esetén, illetõleg a szövetkezeti tulajdonú épületrészek a jelen szerzõdésben biztosított lakás(ok) és a szövetkezeti összes lakás arányában szövetkezeti lakás esetén.

11.2.A biztosító kockázatviselése kiterjed az elkészült és az építés alatt álló épületek teljes állagára, beleértve azok alkotórészeit és tartozékait is.

11.3.A jelen szabályzat alapján nem biztosított vagyontárgyak különösen:

- az építés alatt álló épületekben elhelyezett, technológiai szükségszerûségbõl betárolt, beépítésre váró építõ-, segéd- és kiegészítõ anyagok,

- a földbevájt, kikövezetlen falú építmények,

- fóliasátrak, üveg- és hajtatóházak.

LÁSD még:

biztosított vagyontárgyak az BÉRLEMÉNYbiztosításban,

biztosított vagyontárgyak az INGÓSÁGbiztosításban


Épületbiztosítás: biztosítási összeg
12.)ÉPÜLETBIZTOSÍTÁS: A biztosítási összeg

12. 1.A vagyontárgyak biztosítási összegét a szerzõdõ határozza meg. A biztosítási összeg nem haladhatja meg a biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való felépítésének (helyreállításának) költségeit. A biztosítási összeg a biztosító szolgáltatásának felsõ határa, s egyben a biztosítási díj megállapításának az alapja.

12.2.Alulbiztosítás

12.2.1.Ha a biztosítási összeg alacsonyabb, mint a biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való felépítésének (helyreállításának) költsége(i), a biztosító a kárt olyan arányban téríti meg, ahogy a biztosítási összeg a biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való felépítésének (helyreállításának) költsége(i)hez aránylik (továbbiakban: arányos kártérítés).

12.2.2.A biztosító nem érvényesíti az alulbiztosítás jogkövetkezményét: az arányos kártérítést, ha a biztosítási szerzõdés a biztosító által az ajánlaton megjelölt küszöbértéken (minimális biztosítási összeg), vagy azt meghaladó biztosítási összeg meghatározásával jött létre.

12.3.A biztosítási összeg indexelése

12.3.1.A vagyontárgy(ak) értékének (a helyreállítás költségeinek) követése érdekében a biztosító, a biztosítási összege(ke)t rendszeresen indexeli. Az indexelt biztosítási összeg, az elõzõ biztosítási összeg és az inflációs index szorzata.

12.3.2. A biztosítási összeg indexelésének alapja a KSH által az indexelés alkalmazását megelõzõen közzétett, az elõzõ év azonos hónapjára vonatkoztatott lakásjavító, -karbantartó cikkek és szolgáltatások júniusi árindexének átlaga. A biztosítási összeg indexelésére elsõ alkalommal -függetlenül a díjfizetési gyakoriság által meghatározott biztosítási idõszaktól- a szerzõdés létrejöttét követõ 120 nap eltelte utáni január elsején kerül sor, majd legfeljebb évente, a naptári évfordulón. Ha az árindex nem haladja meg az 5%-ot a biztosító a biztosítási díjak arányos emelkedését egy évvel késõbb érvényesíti. A biztosítási összeg(ek) értékkövetõ módosításáról és annak mértékérõl, valamint a biztosítási díj(ak) arányos változásáról a biztosító a naptári évfordulót 60 nappal megelõzõen írásban értesíti a szerzõdõt.

12.3.3.A biztosító az indexelt biztosítási összeg(ek)et ezer Ft-ra és a biztosítási díj(ak)at egész Ft-ra kerekítve számítja ki.

12.3.4.Amennyiben a szerzõdõ az indexelt biztosítási összeg alapján kiszámított díjjal a szerzõdést nem kívánja fenntartani, a szerzõdést a biztosítási idõszak végére (8.4. pont szerint) -30 napos felmondási idõvel- írásban bármikor felmondhatja.

LÁSD még:

biztosítási összeg az BÉRLEMÉNYbiztosításban,

biztosítási összeg az INGÓSÁGbiztosításban


Épületbiztosítás: a biztosító szolgáltatása
13.)ÉPÜLETBIZTOSÍTÁS: A biztosítási szolgáltatások

13.1.1.A biztosító jelen szabályzat alapján az érintett vagyontárgy(ak) káridõponti új állapotban való újraépítésének (a 13.3.1.pontban felsoroltak kivételével) költségeit téríti, kivéve ha a vagyontárgy javítással helyreállítható. A káridõponti új állapotban való újraépítés költségei megállapításának alapja a károsodottal azonos minõségû vagyontárgy káridõponti felépítésének általános forgalmi adóval csökkentett átlagos költsége.

13.1.2.A javítással helyreállítható károk esetén a biztosító a javítás (helyreállítás) általános forgalmi adóval csökkentett költségeit téríti. Amennyiben a javítás várható költsége a vagyontárgy káridõponti új állapotban való felépítésének (helyreállításának) értékét meghaladná, a biztosító a vagyontárgy káridõponti új állapotban való felépítésének (helyreállításának) értékét téríti.

13.1.3.A biztosító csak abban az esetben térít az általános forgalmi adóval növelt helyreállítási költségen, ha a biztosított a helyreállítás, vagy javítás kapcsán nem jogosult az ÁFA adóhatóságtól történõ visszaigénylésére és bizonyítja, hogy az ÁFA a károsodott vagyontárgy kár utáni helyreállítása, vagy újraépítése során felmerült.

13.2.Ha a helyiség

- mennyezetének és egyik oldalfalának,

- vagy két oldalfalának a festése, tapétázása, vagy mázolása károsodik,

a biztosító a helyiség egész felületének helyreállítási költségeit téríti meg.

13.3.1.A biztosító káridõponti avult értéken téríti meg a kár idõpontjában 75%-nál nagyobb mértékben avult (elhasználódott)

a.) 	festés-, tapétázás-, vagy mázolásban keletkezett károkat, ahol a helyreállítás a helyiség egész felületére kiterjed,

b.) 	melléképületek, valamint építmények kárait.

13.3.2.A káridõponti avult értéket a biztosító úgy számítja ki, hogy az újraépítés (helyreállítás) általános forgalmi adóval csökkentett (vagy a 13.1.3. pont szerinti ÁFÁ-val növelt) költségébõl levonja az eredeti építés és a kár idõpontja között eltelt idõszak értékcsökkentõ amortizációját.

13.4.A biztosító nem téríti meg azt a kárt, amely az eredetivel megegyezõ alkatrész, elem kereskedelmi hiánya miatt alkalmazott eltérõ anyag felhasználása alapján a nem károsodott épületrész esztétikai értékcsökkenésébõl adódik.

13.5.Ha az eredeti állapot a károsodottal azonos mûszaki paraméterekkel egyenértékû módon technológiai váltás miatt már nem állítható helyre, akkor a biztosító a korszerûbb technológia értéknövelõ hatását a kártérítési összegbõl levonja.

13.6.A biztosító a szolgáltatás összegébõl levonja a felhasználható maradványok értékét.

13.7.Ha a kár bekövetkeztében a biztosítási eseményen kívül más károsító esemény vagy tényezõ is közrehatott, a biztosító a kárt csak olyan mértékben téríti meg, amilyen mértékben az a biztosítási eseménynek tudható be.

13.8.A biztosítási összeg a kifizetett kártérítési összeggel nem csökken.

13.9.A biztosító megtéríti -a biztosítási összegen, mint kártérítési felsõ határon belül- a biztosított vagyontárgy károsodásával kapcsolatos és indokolt

- oltás, mentés,

- bontás és ideiglenes tetõépítés,

- rom- és törmelékeltakarítás és elszállítás,

- tervezés, és hatósági engedélyezés,

- helyreállítást követõ egyszeri takarítás, valamint

 - kárenyhítés költségeit.

Alulbiztosítás esetén a biztosító e költségeket is arányosan téríti meg.

13.10.Ha a területileg illetékes önkormányzat valamely biztosítási esemény miatt a biztosított épületet (lakást) lakhatatlanná nyilvánítja, a kiköltözéstõl a lakhatóvá válásig, de legfeljebb 120 napig a biztosító a biztosítási összegen felül az ideiglenes lakás indokolt és igazolt többlet bérleti díjaira 50.000 Ft-ig térítést nyújt. Ugyanezt a szolgáltatást nyújtja a biztosító az árvízveszély miatt elrendelt kiköltözés esetén is.

13.11.A biztosító szolgáltatási kötelezettsége a kárbejelentést követõ 15 napon belül esedékes. Ha a biztosított igazoló okiratot tartozik bemutatni, a határidõt attól a naptól kell számítani, amikor az utolsó irat a biztosítóhoz beérkezett.

LÁSD MÉG:

A biztosító mentesülése

Önrész


Épületbiztosítás: önrész
13.12.ÉPÜLETBIZTOSÍTÁS: Önrészesedés

A biztosító nem téríti meg azokat a károkat, amelyek - káreseményenként - nem érik el az önrészesedés összegét. Az önrészesedés összege a jelen épületbiztosításban a melléképület(ek) kivételével biztosított vagyontárgyak -a kár bekövetkeztének idõpontjában érvényes- biztosítási összegének  a fél ezreléke.


Ingóságbiztosítás
INGÓSÁGBIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.)A jelen szabályzat alapján a Hungária Biztosító Rt. (a továbbiakban: biztosító) arra vállal kötelezettséget, hogy a biztosított részére, a szerzõdésben meghatározott díj ellenében, magyar fizetõeszközben a jelen szabályzatban meghatározott összeghatárig, de legfeljebb a szerzõdésben rögzített biztosítási összeg erejéig megtéríti

- a kockázatviselés helyén,

- a kockázatviselés idõtartama alatt bekövetkezett,

- a biztosítási események által okozott,

- a biztosított vagyontárgyakban keletkezett

károk összegét a jelen szabályzatban meghatározott módon.


Ingóságbiztosítás: kockázatviselés helye
9.)INGÓSÁGBIZTOSÍTÁS: A kockázatviselés helye

9.1.A jelen szabályzat szempontjából a kockázatviselés helye

a) 	a kötvényen pontos címmel, vagy helyrajzi számmal megjelölt telek,

vagy

b) 	a kötvényen pontos címmel, vagy helyrajzi számmal megjelölt épületben lévõ

- lakás(ok), vagy egyéb objektum(ok) és

- a szerzõdõ által megnevezett és a kötvényen feltüntetett helyiség(ek) területe.

9.2.A biztosító kockázatviselése a 13.10. pont szerinti esetekben a 9.1. pontban megnevezett kockázatviselés helyén túl is kiterjed.

LÁSD még:

a kockázatviselés helye a BÉRLEMÉNYbiztosításban.

a kockázatviselés helye az ÉPÜLETbiztosításban.


Ingóságbiztosítás: Biztosítási események
10.)INGÓSÁGBIZTOSÍTÁS: A biztosítási események

10.1.Tûz

10.2.Villámcsapás

10.3.Robbanás

10.4.Árvíz

10.5.Vihar

10.6.Hónyomás

10.7.Jégverés

10.8.Földcsuszamlás

10.9.Kõ- és földomlás

10.10.Idegen tárgyak rádõlése

10.11.Ismeretlen építmény, üreg beomlása

10.12.Idegen jármû ütközése

10.13.Betöréses lopás

10.14. Rablás és kifosztás

Rablás és kifosztás biztosítási eseménynek minõsül, ha a jogtalan eltulajdonítás végett a tettes a biztosított vagyontárgya(ka)t úgy szerzi meg, hogy a biztosított személlyel szemben erõszakot avagy élet- vagy testi épség elleni közvetlen fenyegetést alkalmaz, illetõleg õt öntudatlan, vagy védekezésre képtelen állapotba helyezi (ideértve ha lerészegíti), továbbá, ha a tetten ért tolvaj az eltulajdonított vagyontárgy megtartása végett alkalmazza az erõszakot, avagy élet- vagy testi épség elleni közvetlen fenyegetést.

10.15.Általános kizárások a biztosítási eseményekbõl

LÁSD MÉG: A biztosító mentesülése


Betöréses lopás
10.13.Betöréses lopás

10.13.1.A jelen szabályzat szempontjából az a lopás minõsül betöréses lopás biztosítási eseménynek, amikor a tettes úgy követi el cselekményét, hogy a biztosított vagyontárgyakat tartalmazó lezárt helyiségbe

a.)  dolog elleni erõszakkal, vagy

b.) a helyiség saját kulcsán kívüli egyéb nem a zár nyitására általában használt eszközzel, de kimutatható nyomot hagyva, vagy

c.) a helyiség -jelen szabályzat 10.14. pontja szerinti- rablás, vagy kifosztás útján megszerzett saját kulcsának felhasználásával

jogtalanul hatol be.

10.13.2.Biztosítási esemény a betöréses lopás, vagy annak kísérletével összefüggésben okozott rongálás is.

10.13.3.Nem biztosítási esemény különösen

- ha a lopást elveszett, vagy bárki által hozzáférhetõ helyen megtalált a helyiség saját kulcsának segítségével követik el,

- ha a lezárt helyiségbõl behatolási nyom nélkül tûntek el a biztosított vagyontárgyak, kivéve a jelen szabályzat 10.13.1. c.) pontjának esetét.

10.13.5.Kockázati korlátozások a betöréses lopás biztosítási eseményhez:

10.13.5.1.A biztosító a betöréses lopás kockázat szempontjából a 11.2. pont szerinti vagyoncsoportokat négy veszélyességi osztályba sorolja:

10.13.5.2.A biztosító a betöréses lopás károkat

a) 	a kár idõpontjában ténylegesen fennálló vagyonvédelmi színvonalnak (védettségi szintnek) megfelelõ teljes limitösszegig (1. sz. táblázat), de

b) 	ezen belül

-veszélyességi osztályonként,

-ill. az (13.5. pont szerinti) épületrongáláskár esetére külön is meghatározott,

a teljes limitösszeg százalékában kifejezett -a kár idõpontjában ténylegesen fennálló vagyonvédelmi színvonalnak megfelelõ- részlimitösszegig (1. sz. táblázat) téríti meg,

c) 	ha a biztosított vagyontárgyakat a jelen szabályzatban részletezett tárolási szabályoknak (2. sz. táblázat) megfelelõ módon helyezték el,

d) 	és amennyiben nem esik a szabályzat egyéb (pl.: 10.13.5.4.) pontjaiban foglalt más korlátozása alá.

10.13.5.3.Valamely védelmi berendezés, eszköz, elem nem vehetõ a figyelembe kárrendezés során a vagyonvédelmi színvonal megfeleltetésénél, ha az a kár bekövetkezésének idõpontjában nincs meg, vagy nincs üzembe helyezve.

10.13.5.4.A biztosító a betöréses lopás biztosítási eseménybõl eredõ kárt legfeljebb 10 ezer Ft felsõ határösszegig (a szerzõdõnek a szerzõdés létrejöttét megelõzõen -külön díj ellenében- lehetõsége van e korlátozás felsõ határösszegének emelésére, ilyen esetben az eltérõ rendelkezést a kötvény tartalmazza) téríti meg, ha az valamely nem állandó jelleggel lakott (a biztosított személy által nem állandó lakás céljaira használt) épületben keletkezett, figyelemmel a 10.13.5.2. pontban fogalt elõírásokra is.

A biztosító kockázatviselése szempontjából állandó jelleggel lakott az az objektum, amelyben a biztosított életvitelszerûen berendezkedett és rendszeresen ott tartózkodik.


Veszélyességi Osztályok
10.13.5.1.A biztosító a betöréses lopás kockázat szempontjából a 11.2. pont szerinti vagyoncsoportokat négy veszélyességi osztályba sorolja:

- az értékõrzõ vagyonrész a.) és b.) vagyoncsoportja az elsõ;

- az értékõrzõ vagyonrész c.) és d.) vagyoncsoportja a második;

- a háztartási vagyonrész e.) és f.) vagyoncsoportja a harmadik;

- a háztartási vagyonrész g.), h.), i.) és j.) vagyoncsoportja a negyedik

veszélyességi osztályba tartozik.

LÁSD még:

A biztosító maximális térítése betöréses lopás esetén

Vagyonvédelmi szintek


Maximális kártérítés betöréskockázat esetén
1. sz. táblázat

BETÖRÉSES LOPÁS BIZTOSÍTÁSI ESEMÉNYNÉL

A BIZTOSÍTÓ MAXIMÁLIS KÁRTÉRÍTÉSI SZOLGÁLTATÁSÁNAK ÖSSZEGE

(a biztosítási összeg keretén belül)

Káridõponti	A teljes limitösszegen belül részlimitösszeg a teljes limitösszeg %-ában	Teljes limitösszeg
vagyonvédelmi színvonal	Épület	Veszélyességi osztályok
azaz	rongálás	Értékõrzõ vagyonrész	Háztartási vagyonrész
(védettségi szintek)		a.) és b.)	c.) és d.)	e.) és f.)	g.) és h.) és i.) és j.)	ezer Ft-ban
Lezárt helyiség	10 %	0 %	0 %	0 %	100 %	20
Minimális mechanikai védelem	1 %	10 %	20 %	30%	100 %	1000
Részleges mechanikai védelem	1 %	10 %	20 %	30%	100 %	3000
Teljeskörû mechanikai védelem, vagy Részleges mechanikai védelem és Részleges elektronikai jelzõrendszer	1 %	10 %	20 %	30%	100 %	6000
Teljeskörû mechanikai védelem és Minimális elektronikai jelzõrendszer	1 %	10 %	20 %	30%	100 %	20000


Tárolási Szabályok
2. sz. táblázat

TÁROLÁSI SZABÁLYOK

Vagyoncsoport	Elõírások
Háztartási vagyonrész	Tetszõleges módon.
Értékõrzõ vagyonrész c.) és d.)	Lakás céljait szolgáló helyiségben tetszõleges módon.
Értékõrzõ vagyonrész a.) és b.) 600 eFt-ig	Lakás céljait szolgáló helyiségben tetszõleges módon.
Értékõrzõ vagyonrész a.) és b.) 601-1000 eFt-ig	A Magyar Biztosítók Szövetsége által legalább ilyen értékhatárra minõsített épületszerkezethez rögzített és lezárt páncélkazettában, vagy lezárt páncélszekrényben.
Értékõrzõ vagyonrész a.) és b.) 1000- eFt felett	A Magyar Biztosítók Szövetsége által legalább ilyen értékhatárra minõsített épületszerkezethez rögzített és lezárt páncélkazettában, vagy lezárt páncélszekrényben, nyitás- és fúrásérzékelõvel az elektronikai jelzõrendszerbe bekapcsolva.
A páncélszekrény (-kazetta) kulcsa (kódleírása) nem lehet azzal azonos helyiségben, ill. a kulcsot szem elõl elzárva kell tartani. A páncélszekrényeket 1000 kp saját súly alatt olyan módon kell tartószerkezeti elemhez rögzíteni (pl. fémdûbellel), hogy a lefeszítõ erõ az 1000 kp alatti önsúlyhiányt kiegészítse. A páncélkazettákat a gyártó elõírásai szerint kell rögzíteni. (Ezt a minõsítési tanúsítvány  tartalmazza.)


Vagyonvédelmi színvonal
10.13.6.A vagyonvédelmi színvonal

A vagyonvédelmi védettségi szintek (1. sz. táblázat) a következõk:

10.13.4.1.I. Lezárt helyiség

10.13.6.1.II. Minimális mechanikai védelem

10.13.6.2.III. Részleges mechanikai védelem

10.13.6.3.IV. Teljeskörû mechanikai védelem

10.13.6.4.Minimális elektronikai jelzõrendszer

(Teljeskörû mechanikai védelemmel kombinálva V. -ös védettségi szint)

10.13.6.5.Részleges elektronikai jelzõrendszer

(Részleges mechanikai védelemmel kombinálva IV. -es védettségi szint)

LÁSD még:

Tárolási szabályok


Lezárt Helyiség
10.13.4.1.Lezárt helyiségnek tekintendõ a tér olyan módon elkülönített része, amelyet határoló szerkezetei az arra jogosulatlan idegen személyekkel szemben az elmozdítástól, a behatolástól és a betekintéstõl egyaránt megóvnak. (I. Védettségi szint)

10.13.4.2.A jelen szabályzat szempontjából nem minõsül lezárt helyiségnek különösen, ha a helyiség határoló épületszerkezeti elemei (falazata, födémszerkezete, nyílászárója, stb.) 40 mm-nél vékonyabb deszka, drótfonat, 5 mm-nél vékonyabb könnyûfémlemez, 2 mm-nél vékonyabb vaslemez, vagy egyszeres 3 mm-es és ennél vékonyabb síküveg.

LÁSD még:

VAGYONVÉDELMI SZINTEK

Tárolási szabályok


Minimális mechanikai védelem
10.13.6.1.II. Minimális mechanikai védelem

Minimális a mechanikai védelem, ha a védett helyiség falazatai, padozatai, födémszerkezetei, a nyílászárók és a zárszerkezetek az alábbi követelményeket kielégítik:

- az ajtók, ablakok ráccsal nem védett üvegezése összességében minimum 6 mm vastagságúak,

- az ajtószerkezetek reteszhúzás ellen védettek,

Reteszhúzás elleni védelem:

A kétszárnyú bejárati ajtók egyik része a mozgó ajtó, a másik része az álló, vagy rögzített ajtó. Ezt a rögzítést riglivel szokták megoldani, amelyik lehet csúszó rigli, vagy áthajtós rigli. Akármelyik fajtájú a retesz (rigli), annak függõlegesen mozgó részét rögzíteni kell, pl. egy-egy furaton át facsavarral.

- az ajtók zárását -a gyártó elõírásai szerint felszerelt- biztonsági (zárbetétes) zárszerkezet, vagy a tartószerkezetével együtt minõsített és ennek megfelelõen felszerelt biztonsági lakat végzi,

Biztonsági zárszerkezetnek minõsül a minimum 5 csapos hengerzárbetétes, a minimum 6 rotoros mágneszárbetétes, a kéttollú kulcsos zárszerkezet, a szám vagy betûjel kombinációs zárszerkezet, amennyiben a variációs lehetõségek száma meghaladja a 10000-et, valamint az egyedi minõsített lamellás zár.

- a falazatok, födémek, padozatok szilárdsága legalább a 6 cm-es, hagyományos kisméretû téglafallal egyenértékûek.

LÁSD még:

VAGYONVÉDELMI SZINTEK

Tárolási szabályok


Részleges mechanikai védelem
10.13.6.2.III. Részleges mechanikai védelem

Részleges a mechanikai védelem, ha a védett helyiség falazatai, padozatai, födémszerkezetei, a nyílászárók és a zárszerkezetek az alábbi követelményeket kielégítik:

- a minimális mechanikai védelem követelményeit

- a 3 m-nél kisebb magasságkülönbség leküzdésével elérhetõ nyílászárók (ablakok, kirakatok, portálok stb.) minimum 100x300 mm-es osztású 12 mm átmérõjû köracél ráccsal, vagy azzal egyenértékû más mechanikai szerkezettel (például MABISZ által minõsített biztonsági üveggel) védettek,

A rácsot a falazatba 300 mm-enként, de minimum 4 db falazókörömmel legalább 100 mm-es beépítési mélységgel az épületszerkezethez rögzíteni kell. (Az elõírásoknak megfelel a kívülrõl nem szerelhetõ belsõ leereszthetõ biztonsági rács is.)

- a nyílászárók (ajtók) tokszerkezetei falazókörmökkel, vagy egyéb, a befeszítést megakadályozó módon falazatba erõsítettek,

- az ajtószerkezetek megerõsített kivitelûek, kiemelés ellen védettek (például hevederzárral),

- a zárást törésvédetten szerelt biztonsági zár, vagy a tartószerkezetével együtt a MABISZ által részleges m. véd.-re minõsített biztonsági lakat végzi,

Törés ellen védett a hengerzárbetét, ha a külsõ oldalon -kívülrõl nem szerelhetõen- legfeljebb 2 mm-re nyúlik ki a zárszerkezet síkjából.

- az ajtók minimum 3 diópánttal rögzítettek,

- az ajtólap, illetve a tok vetemedése a zárás biztonságát nem befolyásolja,

- a zárnyelvek (ajtók esetében) legalább 15 mm mélyen zárnak,

- az ajtólap és az ajtótok záráspontossága oldalanként 5 mm-en belüli,

- bevésõzár esetén az ajtólap külsõ oldala fémlemezzel megerõsített,

- fatok esetén a zárlemez megerõsített kivitelû,

- a falazatok, födémek, padozatok szilárdsága minimum 15 cm-es, hagyományos kisméretû tömör téglafallal egyenértékûek.

LÁSD még:

VAGYONVÉDELMI SZINTEK

Tárolási szabályok


Teljeskörû mechanikai védelem
10.13.6.3.IV. Teljeskörû mechanikai védelem

Teljeskörû a mechanikai védelem, ha a védett helyiség falazatai, padozatai, födémszerkezetei, a nyílászárók és a zárszerkezetek az alábbi követelményeket kielégítik:

- a részleges mechanikai védelem követelményeit

- a rács a falazatba legalább 150 mm-es beépítési mélységgel rögzített,

- az ajtó(k) és az ajtótok(ok) fémbõl vagy keményfából készült(ek),

- fa anyag esetén az ajtólap minimum 40 mm vastag és tömör kivitelû,

- az ajtólap és a tok záráspontossága oldalanként 2 mm-en belüli,

- a zárszerkezet legalább 2 irányú és 4 pontos zárást (ebbõl három aktív zárási pont) biztosít,

- a zárást törésvédetten szerelt és fúrásvédettre minõsített biztonsági zár , vagy a tartószerkezetével együtt a MABISZ által teljeskörû m. véd.-re minõsített biztonsági lakat végzi,

- a zárnyelveknek (ajtók esetében) legalább 18 mm mélyen zárnak,

- a falazatok, födémek, padozatok szilárdságának min. 38 cm-es hagyományos kisméretû, tömör téglafallal egyenértékûek.

LÁSD még:

VAGYONVÉDELMI SZINTEK

Tárolási szabályok


Miniális elektronikai jelzõrendszer
10.13.6.4.Minimális elektronikai jelzõrendszer

(Teljeskörû mechanikai védelemmel kombinálva V. -ös védettségi szint)

Minimális az elektronikai jelzõrendszer, ha a felületvédelem kiterjed a 3 m-nél kisebb magasságkülönbség leküzdésével elérhetõ nyílászárókra, vagy csapdaszerû területvédelem van kialakítva (egy-egy helyiségben).

Az alkalmazott elektronikai készülékek rendelkezzenek a minimális elektronikai jelzõrendszerre kiadott minõsítési tanúsítvánnyal, szabotázsvédetten legyenek telepítve, a MABISZ elõírásai szerint.

A szerelést - errõl  jognyilatkozatot adó - szakember végezze.

LÁSD még:

VAGYONVÉDELMI SZINTEK

Tárolási szabályok


Részleges elektronikai jelzõrendszer
10.13.6.5.Részleges elektronikai jelzõrendszer

(Részleges mechanikai védelemmel kombinálva IV. -es védettségi szint)

Részleges az elektronikai jelzõrendszer, ha a behatolásvédelem (nyílászárók) teljeskörû és csapdaszerû térvédelem van kialakítva.

Az alkalmazott elektronikai készülékek rendelkezzenek a részleges elektronikai jelzõrendszerre kiadott minõsítési tanúsítvánnyal, szabotázsvédetten legyenek telepítve, a MABISZ elõírásai szerint.

A szerelést - errõl  jognyilatkozatot adó - szakember végezze.

LÁSD még:

VAGYONVÉDELMI SZINTEK

Tárolási szabályok


Ingóságbiztosítás: biztosított vagyontárgyak
11.)INGÓSÁGBIZTOSÍTÁS: A biztosított vagyontárgyak

11.1.A jelen szabályzat alapján biztosított vagyontárgyak azok a -vagyoncsoportonként külön-külön- a szerzõdõ által meghatározott biztosítási összeggel fedezet alá vont, a szabályzatban felsorolt, be nem épített ingóságok, amelyek a biztosított személy(ek) tulajdonát képezik, vagy általa(uk) bérelt, kölcsönvett, vagy felelõs õrzésre átvett címen a biztosított(ak) vagyonmegóvási érdekkörébe tartoznak.

11.2.A biztosító kockázatviselésének szempontjából az ingóságok két vagyonrészre különülnek el, értékõrzõ vagyonrészre és az általában szokásos lakás berendezés, -felszerelés és háztartási készletek vagyonrészre (továbbiakban háztartási vagyonrész), amelyeken belül az egyes vagyoncsoportok a következõk:

Értékõrzõ vagyonrész:

a.) a jogszabály szerint nemesfémnek minõsülõ anyagok drágakõ vagy igazgyöngy, valamint ezek felhasználásával készült használati tárgyak;

b.) érmék és bélyegek;

c.) képzõmûvészeti alkotások;

d.) valódi szõrmék (az irha kivételével) és kézi csomózású (keleti) szõnyegek;

Háztartási vagyonrész:

e.) kép- vagy hangátvételre, továbbítására vagy rögzítésére képes híradástechnikai eszközök és tartozékaik, televízió, mûholdvevõ beltéri egysége, rádió, telefon, faxberendezések, magnetofon, hanglemez és audioCD lejátszó, képlemezjátszó, lakáshangosító, video, fényképezõ, vetítõ és fénymásoló eszközök és tartozékaik, audio és video mágnesszalagok, audio és videoCD-k és bakelit lemezek, fotó-optikai cikkek;

f.)  személyi számítógépek és tartozékaik, adathordozók, bizonyítottan jogtiszta szoftverek;

g.) hangszerek, sport-,  horgász- és vadászfelszerelések és tartozékaik, lakáskarbantartási eszközök, szerszámok, mûszerek, építõanyagok, lakáskarbantartási készletek, kerékpár és azok, valamint  egyéb jármûvek ápolási, szerelési anyagai és tartalék alkatrészei, kertápolási és mezõgazdasági kisgépek, berendezések és egyéb mezõgazdasági eszközök;

h.) kedvtelésbõl tartott, vagy családi élelmezésre szánt állatok, növényi kultúrák;

i.) azok a mosó, mosogató, szárító, porszívó, tisztító, háztartási varró gépek, valamint a be nem épített konyhai fõzõ, sütõ, melegítõ és elszívóberendezések, bútorok, lakásvilágítás, lakásberendezési és felszerelési tárgyak, valamint ezek tartozékai és segédanyagai, ruházat, könyvek, gyermekjátékok, élelmiszerkészletek, amelyek nem tartoznak az a.)-h.) vagyoncsoport egyikéhez sem;

j.)  a szerzõdõ által az ajánlatban konkretizált egyéb ingóság.

11.3.A jelen szabályzat szerint nem biztosított vagyontárgyak különösen:

- a pénz, a készpénzkímélõ fizetõeszközök (például: csekk ideértve a kitöltetlen csekket is, a bankkártya, hitelkártya; csekk-kártya; váltó; utalvány; takarékbetétkönyv, vagy az ilyen betétrõl kiállított más okirat és elnevezésétõl függetlenül minden más, azonos gazdasági rendeltetésû okmány); az értékpapír; az utalványok, bérletek; az igazolvány és egyéb okmányok;

- a kézirat, terv, dokumentáció, számítógépes adathordozókon betárolt adatállomány;

- a vízi-, légi és motoros jármûvek, a lakókocsi és utánfutó.

11.4.Az értékõrzõ vagyonrészhez tartozó vagyontárgyakra nem terjed ki a biztosító kockázatviselése, ha garázsban, padláson, pincében, melléképületben, a 13.10. pont szerint kiterjesztett, vagy a kötvényen külön megjelölt, de többek által hozzáférhetõ közös helyiségben, valamint a biztosított közvetlen felügyelete nélkül a szabadban bármely biztosítási esemény következtében károsodnak.

LÁSD még:

biztosított vagyontárgyak az BÉRLEMÉNYbiztosításban,

biztosított vagyontárgyak az ÉPÜLETbiztosításban


Ingóságbiztosítás: A biztosítási összeg
12.)INGÓSÁGBIZTOSÍTÁS: A biztosítási összeg

12.1.A vagyontárgyak biztosítási összegét a szerzõdõ határozza meg. A biztosítási összeg nem haladhatja meg a biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való újrabeszerzésének költségeit. A 11.2. pont a.)-j.) vagyoncsoportokra külön külön megjelölt biztosítási összeg a biztosító szolgáltatásának vagyoncsoportonkénti felsõ határa, s egyben a biztosítási díj megállapításának az alapja.

12.2.Alulbiztosítás

12.2.1.Ha az  i.), vagy a j.) vagyoncsoportra meghatározott biztosítási összeg alacsonyabb, mint az abban foglalt biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való újrabeszerzésének költsége(i), a biztosító a kárt olyan arányban téríti meg, ahogy a biztosítási összeg a biztosított vagyontárgy(ak) új állapotban való újrabeszerzésének költsége(i)hez aránylik (továbbiakban: arányos kártérítés).

12.2.2.A háztartási vagyonrész i.) vagyoncsoport vonatkozásában a biztosító nem érvényesíti az alulbiztosítás jogkövetkezményét: az arányos kártérítést, ha a biztosítási szerzõdés a biztosító által az ajánlaton megjelölt küszöbértéken (minimális biztosítási összeg), vagy azt meghaladó biztosítási összeg meghatározásával jött létre.

12.2.3.Az értékõrzõ vagyonrész a.), b.), c.), d.) és a háztartási vagyonrész e.), f.) g.), h.) vagyoncsoport vonatkozásában a biztosító nem érvényesíti az alulbiztosítás jogkövetkezményét az arányos kártérítést.

12.3.A biztosítási összeg indexelése

12.3.1.A vagyontárgy(ak) értékének (a helyreállítás költségeinek) követése érdekében a biztosító, a biztosítási összege(ke)t rendszeresen indexeli. Az indexelt biztosítási összeg, az elõzõ biztosítási összeg és az inflációs index szorzata.

12.3.2.A biztosítási összeg indexelésének alapja a KSH által az indexelés alkalmazását megelõzõen közzétett, az elõzõ év azonos hónapjára vonatkoztatott júniusi fogyasztói árindex. A biztosítási összeg indexelésére elsõ alkalommal -függetlenül a díjfizetési gyakoriság által meghatározott biztosítási idõszaktól- a szerzõdés létrejöttét követõ 120 nap eltelte utáni január elsején kerül sor, majd legfeljebb évente, a naptári évfordulón. Ha az árindex nem haladja meg az 5%-ot a biztosító a biztosítási díjak arányos emelkedését egy évvel késõbb érvényesíti. A biztosítási összeg(ek) értékkövetõ módosításáról és annak mértékérõl, valamint a biztosítási díj(ak) arányos változásáról a biztosító a naptári évfordulót 60 nappal megelõzõen írásban értesíti a szerzõdõt.

12.3.3.A biztosító az indexelt biztosítási összeg(ek)et ezer Ft-ra és a biztosítási díj(ak)at egész Ft-ra kerekítve számítja ki.

12.3.4.Amennyiben a szerzõdõ az indexelt biztosítási összeg alapján kiszámított díjjal a szerzõdést nem kívánja fenntartani, a szerzõdést a biztosítási idõszak végére (8.4. pont szerint) -30 napos felmondási idõvel- írásban bármikor felmondhatja.

LÁSD még:

biztosítási összeg az BÉRLEMÉNYbiztosításban,

biztosítási összeg az ÉPÜLETbiztosításban


Épületrongálás a betöréskockázatnál
Épületrongálás:

13.5.Megtéríti a biztosító a biztosítási összegen felül a kár idõpontjában fennálló vagyonvédelmi színvonal alapján meghatározott limithatárig (1.sz táblázat) a betöréses lopással, vagy annak kísérletével összefüggõ épületrongálási károkat is.


Ingóságbiztosítás: A biztosítási szogáltatások
13.)INGÓSÁGBIZTOSÍTÁS: A biztosítási szolgáltatások

13.1.1.A biztosító jelen szabályzat alapján az érintett vagyontárgy(ak) káridõponti új állapotban való újrabeszerzésének (a 13.3.1.pontban felsoroltak kivételével) költségeit téríti, kivéve ha a vagyontárgy javítással helyreállítható. A káridõponti új állapotban való újrabeszerzés költségei megállapításának alapja a károsodottal azonos minõségû hazai kereskedelemben kapható vagyontárgy káridõponti új állapotban való beszerzésének átlagos költsége.

13.1.2.A javítással helyreállítható károk esetén a biztosító a javítás (helyreállítás) általános forgalmi adóval csökkentett költségeit téríti. Amennyiben a javítás várható költsége a vagyontárgy káridõponti új állapotban való újrabeszerzésének értékét meghaladná, a biztosító a vagyontárgy káridõponti új állapotban való újrabeszerzésének értékét téríti.

13.1.3.A biztosító a javítással helyreállítható károk esetében a javítási költség számbavételénél, valamint az otthon folytatott keresõfoglalkozás eszközei újrabeszerzési értékének meghatározásánál is csak abban az esetben térít az általános forgalmi adóval növelt helyreállítási költségen, ha a biztosított a helyreállítás, vagy javítás kapcsán nem jogosult az ÁFA adóhatóságtól történõ visszaigénylésére és bizonyítja, hogy az ÁFA a károsodott vagyontárgy kár utáni helyreállítása, vagy újrabeszerzése során felmerült.

13.2.Ha a károsodottal azonos mûszaki paraméterekkel a hazai kereskedelemben már nem kapható egyenértékû vagyontárgy, akkor a biztosító úgy becsüli a károsodott vagyontárgy elméleti új értékét, hogy a kár idõpontjában forgalmazott hasonló vagyontárgy beszerzési értékébõl levonja mûszaki különbségek becsült értékét.

13.3.1.A biztosító káridõponti avult értéken téríti meg a kár idõpontjában

a.)  85 %-osnál nagyobb elhasználtságú ingóságok, valamint

b.) a nem a biztosított személy(ek) tulajdonát képezõ vagyontárgyak kárait.

13.3.2. A biztosító a vagyontárgyat 85 %-osnál nagyobb elhasználtságúnak tekinti különösen, ha az az eredetivel megegyezõ alkatrész, elem kereskedelmi hiánya, vagy technológiai váltás miatt javítással nem állítható helyre.

13.3.3.A káridõponti avult értéket a biztosító úgy számítja ki, hogy az újrabeszerzés költségébõl levonja az eredeti beszerzés és a kár idõpontja között eltelt idõszak értékcsökkentõ amortizációját.

13.4.A biztosító kártérítési fedezete nem terjed ki a sorozathoz (garnitúrához), készlethez, gyûjteményhez tartozó egyes darabok károsodása esetén a részbeni károsodás miatt a nem károsodott rész értékcsökkenésére, továbbá az úgynevezett elõszereteti értékre.

13.5.Megtéríti a biztosító az épületrongálási károkat is.

13.6.A biztosító a szolgáltatás összegébõl levonja a felhasználható maradványok értékét.

13.7.Ha a kár bekövetkeztében a biztosítási eseményen kívül más károsító esemény vagy tényezõ is közrehatott, a biztosító a kárt csak olyan mértékben téríti meg, amilyen mértékben az a biztosítási eseménynek tudható be.

13.8.A biztosítási összeg a kifizetett kártérítési összeggel nem csökken.

13.9.A biztosító megtéríti -a biztosítási összegen, mint kártérítési felsõ határon belül- a biztosított vagyontárgy(ak) károsodásával kapcsolatos és indokolt

- oltás, mentés,

- rom- és törmelékeltakarítás és elszállítás, valamint

 - kárenyhítés költségeit.

Alulbiztosítás esetén a biztosító e költségeket is arányosan téríti meg.

13.10. Ingóságbiztosítás kockázatviselési helykiterjesztés

13.11.A biztosító szolgáltatási kötelezettsége a kárbejelentést követõ 15 napon belül esedékes. Ha a biztosított igazoló okiratot tartozik bemutatni, a határidõt attól a naptól kell számítani, amikor az utolsó irat a biztosítóhoz beérkezett.

LÁSD MÉG:

A biztosító mentesülése

Önrész


Ingóságbiztosítás kockázatviselési helykiterjesztés

13.10. A biztosító 10.000 Ft felsõ határösszegig viseli a kockázatot -a biztosított objektumhoz tartozó- közös, vagy kizárólagos használatú, de a biztosítási kötvényen külön fel nem tüntetett helyiségekben.

A biztosító káreseményenként 50.000.- Ft erejéig viseli a kockázatot a kockázatviselés helyén kívül, Magyarország területén a biztosított magán viselt ruházatára beleértve a biztosítási fedezettel bíró értéktárgyait is.


Ingóságbiztosítás: Önrész
13.12.INGÓSÁGBIZTOSÍTÁS: Önrészesedés

A biztosító nem téríti meg azokat a károkat, amelyek - káreseményenként - nem érik el az önrészesedés összegét. Az önrészesedés összege a jelen ingóságbiztosításban az i.) vagyoncsoportban biztosított vagyontárgyak -a kár bekövetkeztének idõpontjában érvényes- biztosítási összegének a fél ezreléke.


Üvegbiztosítás
KIEGÉSZÍTÕ ÜVEGBIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.Az épület-, vagy bérleménybiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ üvegbiztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító azt a kötelezettséget vállalja, hogy megtéríti az alapbiztosításban biztosított épületek, lakások szerkezetileg beépített

ajtajainak és ablakainak üvegezésében

bármely okból, balesetszerûen bekövetkezett törés vagy repedéskárokat az alábbiak szerint.

2.A biztosító nem viseli a kockázatot különösen az üvegtetõkre, üvegházakra, erkély- és loggiaüvegezésekre, meleg- és hidegágyakra, a festett vagy ólombetétes üvegekre, pinceablakokra, kirakatokra, kirakat szekrényekre, tükörfelületekre, név- és cégtáblákra, beépített üvegfalakra, törésvédõ fóliákra, valamint az építés, felújítás alatti épületek üvegezésére.

3.A biztosító kizárólag a 3 mm-es síküveggel való helyreállítás költségét téríti meg, ha a szerzõdés ettõl eltérõ megállapodást nem tartalmaz. (Az esetleges eltérõ megállapodást a biztosítási kötvény tartalmazza. Az ilyen -eltérõ- megállapodás esetében a biztosító a károsodottal azonos méretû és minõségû üvegtábla pótlásának költségeit téríti meg.)

4.A jelen kiegészítõ üvegbiztosítás alapján a biztosító nem fedezi az üvegtáblát rögzítõ tartószerkezet javítási költségeit.

5.Az üvegtörési károknál a biztosító nem alkalmaz önrészesedést.

6.A kiegészítõ üvegbiztosítás díja az alapbiztosítás indexelésével egyidejûleg, arányosan változik.

7. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

8.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Csõtörés és felhõszakadás
KIEGÉSZÍTÕ CSÕTÖRÉS ÉS FELHÕSZAKADÁS- BIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.Az épület-, vagy bérleménybiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ  csõtörés és felhõszakadás biztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító megtéríti azokat a károkat, amelyeket

- a kockázatviselés helyén belüli víz-, csatorna, tüzelési- és gõzvezetékek, továbbá ezek tartozékai, szerelvényei, a vezetékekre rákapcsolt háztartási gépek törése, repedése, kilyukadása, dugulása, csatlakozásának elmozdulása, valamint nyitvahagyott csap miatt kiáramló folyadék, vagy gõz;

- felhõszakadásból származó csapadékvíz a szabályszerûen kialakított vízelvezetõrendszer elégtelensége miatt a talajfelszínen összegyûlve elöntéssel

okoz -az alapbiztosításban, valamint a jelen szerzõdésben az ingóságbiztosításban- biztosított vagyontárgyakban, az ott meghatározott biztosítási összeg(ek) erejéig, az alábbiak szerint.

2.A jelen kiegészítõ csõtörés és felhõszakadás-biztosítási szabályzat alapján a biztosító nem téríti meg

- a sérült vezetékek, tartozékok, szerelvények és a vezetékekre kapcsolt háztartási gép javításának vagy pótlásának költségeit,

- a kiömlõ folyadék vagy gõz értékét,

- az épületek külsõ vakolatában, külsõ festésében keletkezett felhõszakadáskárokat,

- a talajszint alatti padozatú helyiségek elöntése esetén az ingóságokban keletkezett felhõszakadáskárokat.

3.Nem biztosítási esemény különösen a gombásodás, penészedés formájában jelentkezõ, illetve az elfagyás miatt keletkezett kár.

4.A biztosított kármegelõzési kötelezettsége különösen, hogy a nem állandóan lakott objektumban a vízvezetékrendszert víztelenítse az elfagyás megelõzése érdekében.

5.A kiegészítõ csõtörés és felhõszakadás biztosítás díja az alapbiztosítás indexelésével egyidejûleg, arányosan változik.

6. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

7.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Beázás
KIEGÉSZÍTÕ VÍZKÁR -BIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.Az épület-, vagy bérleménybiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ vízkár-biztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító megtéríti azokat a károkat, amelyeket az alapbiztosításban rögzített kockázatviselés helyén kívülrõl érkezõ víz okoz az alapbiztosításban biztosított lakások, vagy bérlemények állagában, valamint a jelen szerzõdésben az ingóságbiztosításban biztosított vagyontárgyakban, az ott meghatározott biztosítási összeg(ek) erejéig az alábbiak szerint.

2.A jelen kiegészítõ víz-biztosítási szabályzat alapján a biztosító nem téríti meg

- árvíz, vihar, hónyomás, jégverés miatt keletkezett károkat (erre a kockázatra az alapbiztosítás -az ott meghatározott módon- nyújt fedezetet),

- felhõszakadásból származó csapadékvíz elöntéssel okozott kárait (erre a kockázatra a csõtörés és felhõszakadás kiegészítõ -az ott meghatározott módon- nyújt fedezetet),

- a talajvíz, vagy belvíz által okozott károkat,

- az építés, vagy felújítás alatt álló épületek ideiglenes tetõzetének elégtelensége miatt keletkezett károkat,

- az épületszerkezetek, valamint a szigetelés kivitelezési hiányosságai, karbantartásának elmulasztása, vagy nyitvahagyott ablak (atjó) miatt keletkezett károkat,

- az épületek külsõ vakolatában, külsõ festésében keletkezett károkat.

3.Nem biztosítási esemény különösen a gombásodás, penészedés formájában jelentkezõ kár.

4.A kiegészítõ vízkár-biztosítás díja az alapbiztosítás indexelésével egyidejûleg, arányosan változik.

5. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

6.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Állattartói felelõsség
KIEGÉSZÍTÕ ÁLLATTARTÓ FELELÕSSÉGBIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.Az ingóságbiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ állattartó felelõsségbiztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító megtéríti azokat a szerzõdésen kívüli, e szerzõdés hatálya alatt okozott személysérüléses, vagy dolgokban keletkezett károkat, amelyekért a biztosított, mint

háziállat tartója

e minõségében a magyar jog szabályai szerint kártérítési kötelezettséggel tartozik az alábbiak szerint.

2.A biztosító megtéríti a kockázatviselés helyén kívül, de Magyarország területén bekövetkezett azt a kárt, amelyet a biztosított, vagy e tevékenységgel megbízott személy felügyelete mellett, a pórázon kísért kutya okoz.

3.Nem téríti meg a biztosító azokat a károkat, amelyeket

- a biztosítottak egymással, vagy hozzátartozóikkal szemben érvényesítenek,

- a biztosított vadállatai okoztak,

- a biztosított háziállatai növényi kultúrákban okoztak,

- a biztosított olyan fajtájú állatai okoztak, amelyek tartását jogszabály, vagy az adott területen a helyi önkormányzat tiltja.

4.A biztosítási összeg

A biztosító a károkat biztosítási évenként a szerzõdõ által választott biztosítási összegig, mint kártérítési felsõ határig téríti meg.

5.A biztosítási összeg indexelése

A biztosítási összeg indexelésének alapja a KSH által az indexelés alkalmazását megelõzõen közzétett, az elõzõ év azonos hónapjára vonatkoztatott júniusi fogyasztói árindex.

6.Önrészesedés

A biztosító nem téríti meg azokat a károkat, amelyek - káreseményenként - nem érik el az önrészesedés összegét. Az önrészesedés összege a jelen kiegészítõ felelõsségbiztosításban megjelölt -a kár bekövetkeztének idõpontjában érvényes- biztosítási összegének a fél ezreléke.

7.Mentesülés

A biztosítót a kárért felelõs személy szándékos, vagy súlyosan gondatlan magatartása sem mentesíti szolgáltatási kötelezettsége alól a károsulttal szemben, a biztosító azonban a kifizetett biztosítási összeg megtérítését követelheti a kárért felelõs személytõl, ha az a kárt szándékosan vagy súlyosan gondatlanul okozta. E szabályzat szempontjából a károkozás súlyosan gondatlan akkor, ha a kárért felelõs személy a kárt

a.) 	úgy okozta, hogy a károkozás idõpontjában súlyosan ittas, vagy bódulatot keltõ szer hatása alatti állapotban volt,

b.) 	úgy okozta, hogy jogszabályi elõírás ellenére nem helyezett el figyelmeztetõ táblát,

c.) 	azonos károkozási körülményekkel, ismétlõdõen okozta és a kár megismétlõdésének lehetõségére a biztosító vagy a hatóság õt figyelmeztette és a káresemény ezt követõen, a szükséges intézkedés(ek) elmulasztása miatt következett be.

8.Egyéb rendelkezések

8.1.A biztosító a kártérítési összeget a károsultnak fizeti, a károsult azonban igényét közvetlenül a biztosító ellen nem érvényesítheti. A biztosított csak annyiban követelheti, hogy a biztosító az õ kezéhez fizessen, amennyiben a károsult követelését a biztosított egyenlítette ki.

8.2.A biztosított és a károsult egyezsége a biztosítóval szemben csak akkor hatályos, ha a biztosító azt tudomásul vette, a biztosított bírósági marasztalása pedig csak akkor, ha a biztosító a perben részt vett, a biztosított képviseletérõl gondoskodott, vagy ezekrõl lemondott. A biztosító jogosult ellátni a biztosított peren kívüli és perbeli képviseletét, a képviselettel felmerülõ költségek a biztosítót terhelik.

8.3. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

8.4.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Épülethasználói felelõsségbiztosítás
KIEGÉSZÍTÕ ÉPÜLETHASZNÁLÓI FELELÕSSÉGBIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.Az épület-, vagy bérleménybiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ épülethasználói felelõsségbiztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító megtéríti azokat a szerzõdésen kívüli, Magyarország területén e szerzõdés hatálya alatt okozott személysérüléses, vagy dolgokban keletkezett károkat, amelyekért a biztosított, mint

- a kötvényen megjelölt épület, lakás, egyéb épület, építmény és telek tulajdonosa, bérlõje használója, vagy ezek építtetõje, felújítója,

- háztartási céllal gázpalackot használó

e minõségében a magyar jog szabályai szerint kártérítési kötelezettséggel tartozik az alábbiak szerint.

2.Megtéríti a biztosító a szövetkezeti, vagy közös tulajdonban álló társasházaknál azokat a károkat is, amelyeket tûz, robbanás, vagy vezetékekbõl és azok szerelvényeibõl kiömlõ víz vagy gõz idézett elõ és amelyek miatt

- a lakásszövetkezeti tagok, vagy a tulajdonostársak a biztosított ellen,

- a lakásszövetkezet, vagy a társasházközösség a biztosított ellen, illetõleg

- az egyes tulajdonosok a lakásszövetkezet, vagy a társasházközösség ellen érvényesítenek igényt.

3.Megtéríti továbbá a biztosító a tûz, robbanás, vagy vezetékekbõl és azok szerelvényeibõl kiömlõ víz vagy gõz által okozott azokat a károkat is, amelyek miatt a bérbeadó -jogszabály alapján- igényt érvényesít a biztosított bérlõvel szemben.

4.Nem téríti meg a biztosító azokat a károkat, amelyeket

- a biztosított keresõfoglalkozás, vagy iparszerû tevékenység végzése során okozott, vagy

- a biztosítottak egymásnak, vagy hozzátartozóiknak okoztak, vagy

- a biztosított állatai okoztak.

5.A közös tulajdonosi minõségben okozott -a tulajdonosokat terhelõ- felelõsségi károkat a biztosított(ak) tulajdoni hányadának arányában téríti a biztosító. A lakásszövetkezetet terhelõ felelõsségi károkat a biztosítónál biztosított lakás és a szövetkezet összes lakása arányában téríti a biztosító.

6.A biztosítási összeg

A biztosító a károkat biztosítási évenként a szerzõdõ által választott biztosítási összegig, mint kártérítési felsõ határig téríti meg.

7.A biztosítási összeg indexelése

A biztosítási összeg indexelésének alapja a KSH által az indexelés alkalmazását megelõzõen közzétett, az elõzõ év azonos hónapjára vonatkoztatott lakásjavító, -karbantartó cikkek és szolgáltatások júniusi árindexének átlaga.

8.Önrészesedés

A biztosító nem téríti meg azokat a károkat, amelyek - káreseményenként - nem érik el az önrészesedés összegét. Az önrészesedés összege a jelen kiegészítõ felelõsségbiztosításban megjelölt -a kár bekövetkeztének idõpontjában érvényes- biztosítási összegének a fél ezreléke.

9.Mentesülés

A biztosítót a kárért felelõs személy szándékos, vagy súlyosan gondatlan magatartása sem mentesíti szolgáltatási kötelezettsége alól a károsulttal szemben, a biztosító azonban a kifizetett biztosítási összeg megtérítését követelheti a kárért felelõs személytõl, ha az a kárt szándékosan vagy súlyosan gondatlanul okozta. E szabályzat szempontjából a károkozás súlyosan gondatlan akkor, ha a kárért felelõs személy a kárt

a.) 	súlyosan ittas, vagy bódulatot keltõ szer hatása alatti állapotban okozta,

b.) 	úgy okozta, hogy engedélyhez kötött tevékenységet engedély hiányában folytatott,

c.) 	azonos károkozási körülményekkel, ismétlõdõen okozta és a kár megismétlõdésének lehetõségére a biztosító vagy a hatóság õt figyelmeztette és a káresemény ezt követõen, a szükséges intézkedés(ek) elmulasztása miatt következett be.

10.Egyéb rendelkezések

10.1. A biztosító a kártérítési összeget a károsultnak fizeti, a károsult azonban igényét közvetlenül a biztosító ellen nem érvényesítheti. A biztosított csak annyiban követelheti, hogy a biztosító az õ kezéhez fizessen, amennyiben a károsult követelését a biztosított egyenlítette ki.

10.2.A biztosított és a károsult egyezsége a biztosítóval szemben csak akkor hatályos, ha a biztosító azt tudomásul vette, a biztosított bírósági marasztalása pedig csak akkor, ha a biztosító a perben részt vett, a biztosított képviseletérõl gondoskodott, vagy ezekrõl lemondott. A biztosító jogosult ellátni a biztosított peren kívüli és perbeli képviseletét, a képviselettel felmerülõ költségek a biztosítót terhelik.

10.3. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

10.4.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Általános Felelõsség
KIEGÉSZÍTÕ ÁLTALÁNOS FELELÕSSÉGBIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.Az ingóságbiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ általános felelõsségbiztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító megtéríti azokat a szerzõdésen kívüli, Magyarország területén e szerzõdés hatálya alatt okozott személysérüléses, vagy dolgokban keletkezett károkat, amelyekért a biztosított, mint

- belátási képességgel nem rendelkezõ, vagy korlátozott belátási képességû személyek gondozója,

- közúti, közlekedési balesetet elõidézõ gyalogos,

- emberi erõvel hajtott kerékpár, rokkantjármû és szállítóeszköz használója,

- szervezett kereteken kívüli, hobbi célú sporttevékenységet végzõ (a gépi meghajtású sporteszközök kivételével),

- önvédelmi lõfegyver, vagy egyéb önvédelmi eszköz használója

e minõségében a magyar jog szabályai szerint kártérítési kötelezettséggel tartozik az alábbiak szerint.

2.1.A jelen szabályzat alapján a biztosító kártérítési fedezete nem terjed ki különösen arra a károkozásra, ahol a kárt belátási képességgel rendelkezõ kiskorú okozta.

2.2.Nem téríti meg a biztosító azokat a károkat, amelyeket a biztosítottak egymásnak, vagy hozzátartozóiknak okoztak.

3.A biztosítási összeg

A biztosító a károkat biztosítási évenként a szerzõdõ által választott biztosítási összegig, mint kártérítési felsõ határig téríti meg.

4.A biztosítási összeg indexelése

A biztosítási összeg indexelésének alapja a KSH által az indexelés alkalmazását megelõzõen közzétett, az elõzõ év azonos hónapjára vonatkoztatott júniusi fogyasztói árindex.

5.Önrészesedés

A biztosító nem téríti meg azokat a károkat, amelyek - káreseményenként - nem érik el az önrészesedés összegét. Az önrészesedés összege a jelen kiegészítõ felelõsségbiztosításban megjelölt -a kár bekövetkeztének idõpontjában érvényes- biztosítási összegének a fél ezreléke.

6.Mentesülés

A biztosítót a kárért felelõs személy szándékos, vagy súlyosan gondatlan magatartása sem mentesíti szolgáltatási kötelezettsége alól a károsulttal szemben, a biztosító azonban a kifizetett biztosítási összeg megtérítését követelheti a kárért felelõs személytõl, ha az a kárt szándékosan vagy súlyosan gondatlanul okozta. E szabályzat szempontjából a károkozás súlyosan gondatlan akkor, ha a kárért felelõs személy a kárt

a.) 	súlyosan ittas, vagy bódulatot keltõ szer hatása alatti állapotban okozta,

b.) 	úgy okozta, hogy engedélyhez kötött tevékenységet engedély hiányában folytatott,

c.) 	azonos károkozási körülményekkel, ismétlõdõen okozta és a kár megismétlõdésének lehetõségére a biztosító vagy a hatóság õt figyelmeztette és a káresemény ezt követõen, a szükséges intézkedés(ek) elmulasztása miatt következett be.

7.Egyéb rendelkezések

7.1. A biztosító a kártérítési összeget a károsultnak fizeti, a károsult azonban igényét közvetlenül a biztosító ellen nem érvényesítheti. A biztosított csak annyiban követelheti, hogy a biztosító az õ kezéhez fizessen, amennyiben a károsult követelését a biztosított egyenlítette ki.

7.2.A biztosított és a károsult egyezsége a biztosítóval szemben csak akkor hatályos, ha a biztosító azt tudomásul vette, a biztosított bírósági marasztalása pedig csak akkor, ha a biztosító a perben részt vett, a biztosított képviseletérõl gondoskodott, vagy ezekrõl lemondott. A biztosító jogosult ellátni a biztosított peren kívüli és perbeli képviseletét, a képviselettel felmerülõ költségek a biztosítót terhelik.

7.3. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

7.4.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Földrengés
KIEGÉSZÍTÕ FÖLDRENGÉS-BIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.Az épület-, vagy bérleménybiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ földrengés-biztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító megtéríti azokat az alapbiztosításban biztosított vagyontárgyakban bekövetkezett károkat az ott rögzített biztosítási összeg erejéig, amelyeket a kockázatviselés helyén az MSK-64 skála ötös fokozatát elérõ földrengés okoz.

2.A biztosító jelen kiegészítõ földrengés-biztosítás alapján megtéríti a jelen szerzõdésben az ingóságbiztosításban biztosított vagyontárgyakban keletkezett földrengés által okozott károkat is az ott rögzített biztosítási összeg(ek) erejéig.

3.A kiegészítõ földrengés-biztosítás díja az alapbiztosítás indexelésével egyidejûleg, arányosan változik.

4. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

5.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Indukciós Villámcsapásbiztosítás
KIEGÉSZÍTÕ BIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT A VILLÁMCSAPÁS INDUKCIÓS KÁRAIRA

1.Az ingóságbiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ villámcsapás indukciós kárbiztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító megtéríti azokat az alapbiztosításban biztosított vagyontárgyakban bekövetkezett károkat az ott rögzített biztosítási összeg erejéig, amelyeket a kockázatviselés helyén, az annak 1 km-es körzetében becsapódó villám, mágneses térerõsségváltozással összefüggésben keletkezõ indukciós túlfeszültséggel okoz.

2.A biztosító jelen kiegészítõ villámcsapás indukciós kárbiztosítás alapján megtéríti a jelen szerzõdésben az épület, vagy bérleménybiztosításban biztosított vagyontárgyakban keletkezett villámcsapás indukciós túlfeszültség-károkat is az ott rögzített biztosítási összeg erejéig.

3.A kiegészítõ villámcsapás indukciós kárbiztosítás díja az alapbiztosítás indexelésével egyidejûleg, arányosan változik.

4. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

5.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Fizetõvendég-biztosítás
KIEGÉSZÍTÕ FIZETÕVENDÉG-SZOLGÁLAT BIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1.Az ingóságbiztosításhoz (továbbiakban: alapbiztosítás) kötött kiegészítõ fizetõvendég-szolgálat biztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj ellenében a biztosító megtéríti azokat az alapbiztosításban, valamint a jelen szerzõdésben az épület, vagy bérleménybiztosításban biztosított vagyontárgyakban bekövetkezett károkat az ott rögzített biztosítási összeg(ek) erejéig, amelyeket a kockázatviselés helyén, az idegenforgalmi szerv útján bérbe adott szálláshely használatával összefüggésben a fizetõvendég rongálással okoz.

2.Nem fedezi a kiegészítõ biztosítás az okozott dologi károk miatti haszon- és jövedelem kiesést, továbbá nem téríti meg az olyan anyagi hátrányokat, melyek nem függenek össze valamely vagyontárgy megsemmisülésével, illetve rongálásával.

3.A biztosítási fedezet csak az idegenforgalmi szervvel szerzõdésben álló -a vendégkönyvben nyilvántartott- fizetõvendégek által okozott rongálási károkra terjed ki.

4.A biztosító a kárt jelen kiegészítõ biztosítás alapján káridõponti avult értéken téríti meg. Ha a kár javítással helyreállítható, akkor a biztosító a javítási költségbõl az értéknövekedést csak akkor vonja le a károsult vagyontárgy használtsági fokának megfelelõ arányban, ha a helyreállítási költség a károsodott vagyontárgy új értékének 25 %-át meghaladja. A javítási költség nem haladhatja meg a károsodott vagyontárgy káridõponti avult értékét.

5.A kiegészítõ fizetõvendég-szolgálat biztosítás díja az alapbiztosítás indexelésével egyidejûleg, arányosan változik.

6.Amennyiben a biztosító a kárt megtérítette, õt illetik meg azok a jogok, amelyek a biztosítottat illették meg a kárért felelõs személlyel szemben.

7.A kár bejelentésének tartalmaznia kell a károkozó vendég nevét, lakcímét vagy útlevél számát és egyéb rendelkezésre álló adatait, valamint azt, hogy a károkozó vendég melyik idegenforgalmi szervvel áll szerzõdésben.

8. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

9.A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


Balesetbiztosítási Szabályzat
KIEGÉSZÍTÕ BALESETBIZTOSÍTÁSI SZABÁLYZAT

1. Az ingóságbiztosításhoz (továbbiakban alapbiztosítás) kötött kiegészítõ balesetbiztosítás alapján a szerzõdésben meghatározott díj megfizetése ellenében a biztosító arra vállal kötelezettséget, hogy a jelen szabályzatban meghatározott biztosítási esemény bekövetkezte esetén a balesetbiztosítási összeget kifizeti az alábbiak szerint.

2. A balesetbiztosítási összegre jogosult személy(ek)

2.1. A jelen kiegészítõ balesetbiztosítás alapján a balesetbiztosítási rokkantsági összegre az alapbiztosítás szabályai szerint biztosítottnak minõsülõ személy(ek) jogosult(ak).

2.2. A balesetbiztosítási haláleseti szolgáltatásra a biztosított örököse(i) jogosult(ak).

3.A biztosítási esemény

3.1.A jelen kiegészítõ balesetbiztosítás alapján biztosítási eseménynek minõsül a biztosított akaratán kívül hirtelen fellépõ olyan külsõ behatás (baleset), amelynek következtében a biztosított a balesettõl számított egy éven belül meghal, vagy maradandó egészségkárosodást szenved.

3.2. A megemelés, rándulás, fagyás, napszúrás és hõguta nem biztosítási esemény. Az öngyilkosság, öncsonkítás, vagy ezek kísérlete akkor sem biztosítási esemény, ha a biztosított azt beszámítási képességének hiányában követte el.

4. A biztosító szolgáltatása, a balesetbiztosítási összeg

4.1. A jelen kiegészítõ balesetbiztosítás alapján a biztosító az alábbi balesetbiztosítási összeget fizeti ki:

a.) baleseti halál esetén: az alapbiztosítás háztartási vagyonrész i.) vagyoncsoportja aktuális biztosítási összegének 10 %-át,

b.) baleset miatt bekövetkezõmaradandó teljes (100%-os) egészségkárosodás esetén: az alapbiztosítás háztartási vagyonrész i.) vagyoncsoportja aktuális biztosítási összegének 20 %-át,

c.) baleseti maradandó, részleges egészségkárosodás esetén: a b.) pontban meghatározott összegnek az egészségkárosodás mértéke szerinti arányos részét.

4 2. Nem terjed ki a biztosító fedezetvállalása a baleset elõtt bármely okból már károsodott, sérült, csonkolt, illetõleg funkciójában korlátozott testrészekre, szervekre.

4.3. A baleset folytán bekövetkezett maradandó egészségkárosodás mértékét szervek, végtagok elvesztése, bénulása, illetõleg funkciókiesése esetén az alábbi táblázat szerint kell megállapítani:

Testrészek egészségkárosodása	Térítés %

-Mindkét szem látóképességének el-

vesztése, mindkét felkar - alkar vagy

kéz - elvesztése, egyik kar vagy kéz

és comb vagy lábszár elvesztése

(felsõvégtag + alsóvégtag csonkolása),	100

-mindkét lábszár elvesztése	90

-egyik comb elvesztése, egyik felkar

elvesztése	80

-egyik lábszár elvesztése, egyik alkar

elvesztése, beszélõképesség teljes el-

vesztése, minkét fül hallóképességének

teljes elvesztése	70

-jobbkéz elvesztése (csuklón alul)	65

-balkéz elvesztése (csuklón alul)	50

-egyik láb teljes elvesztése (boka alatt)	40

-egyik szem látóképességének teljes elvesztése	35

-egyik fül hallóképességének teljes elvesztése	25

Egy szerv részbeni csonkolásánál a térítés mértéke az e pontban szereplõ térítési százalékok megfelelõ hányada.

4.4. A maradandó egészségkárosodás mértékét a fenti táblázatban felsorolt szervek, illetve végtagok elvesztése esetén a szükséges iratok bemutatásától számított 15 napon belül, egyébként legkésõbb a balesetet követõ 2 éven belül meg kell állapítani. A táblázatban fel nem sorolt esetekben a maradandó egészségkárosodás mértékét a biztosító orvosa állapítja meg, ideértve az egyes szervek, illetve végtagok olyan funkciókiesését, amely nem jár azok elvesztésével.

Az egészségkárosodás mértékének megállapításánál nem a foglalkozással összefüggõ munkaképesség-csökkenést, hanem a bármely munka végzésénél egyaránt figyelembe vehetõ általános funkciókiesést kell értékelni.

4.5. A biztosító orvos-szakértõjének megállapítása a maradandó baleseti egészségkárosodás mértéke tekintetében más orvos-szakértõi testület döntésétõl független.

4.6. Ha a biztosított a biztosító orvosa által megállapított maradandó egészségkárosodás mértékével nem ért egyet, a biztosító által megjelölt független orvos-szakértõi testülethez (orvosi bizottság) fordulhat. A vizsgálat díját a biztosító viseli. A biztosítottnak az orvosi bizottság elõtt való megjelenésével járó kiadásait (utazási költségét - II. o. vasúti jegyét - és egyéb költségét) a biztosító csak abban az esetben viseli, ha a bizottság magasabb egészségkárosodási mértéket állapított meg, vagy a bizottság felülvizsgálatát a biztosító kérte.

4.7. A balesetbiztosítás összeg kifizetése független a társadalombiztosítási szervek megállapításaitól és szolgáltatásaitól.

5. Indexelés

A jelen kiegészítõ biztosítás díja az alapbiztosítás indexelésével egyidejûleg, arányosan változik.

6. A biztosító mentesülése

6.1. A biztosító mentesül a balesetbiztosítási összeg kifizetése alól, ha bizonyítást nyer, hogy a balesetet

- a haláleseti balesetbiztosítási összegre jogosult személy szándékos magatartása idézte elõ, vagy

- azt a biztosított jogellenesen és szándékosan vagy súlyosan gondatlanul okozta.

6.2. A balesetet súlyosan gondatlan magatartás által okozottnak tekinthetõ különösen akkor, ha a baleset a biztosított

- szándékosan elkövetett súlyos bûncselekménye folytán, vagy azzal összefüggésben, vagy

- ittas, vagy egyéb kábító-, illetve bódulatot keltõ szer hatása alatti állapotában, vagy

- jogosítvány nélküli vagy ittas gépjármûvezetése közben

következett be.

7. Egyéb rendelkezések

7.1. A biztosítási szolgáltatások igénybevételéhez a biztosító rendelkezésére kell bocsátani mindazokat az iratokat, amelyek a biztosítási esemény, jogosultság és a szolgáltatás összegének megállapításához szükségesek, így különösen:

-a biztosítási esemény leírását tartalmazó részletes kárbejelentést

-halál esetén a halotti anyakönyvi kivonatot és a halál okát igazoló orvosi vagy hatósági bizonyítványt,

-hatósági eljárás esetén a hatósági értesítést, igazolást, vagy határozatot,

-baleseti egészségkárosodás esetén az azt igazoló orvosi dokumentumokat,

-baleset miatt szükségessé vált mûtét esetén a kórházi zárójelentést,

-a haláleseti balesetbiztosítási összegre jogosult személyét hitelt érdemlõen igazoló okiratot (öröklési bizonyítványt, hagyatékátadó végzést).

7.2. Az alapbiztosítás megszûnésével egyidejûleg a jelen kiegészítõ biztosítás is megszûnik.

7.3. A jelen kiegészítõ szabályzatban nem érintett kérdésekben az alapbiztosítás szabályai az irányadóak.


A biztosítási szerzõdésekben használt kifejezések, fogalmak
A biztosítási szerzõdésekben használt kifejezések, fogalmak:

A biztosítási szerzõdés idõbeni fogalmai:

kezdet:

érvény:

megszûnés, vagy lejárat:

Tartam:

Idõszak:


(MAGYARÁZAT)

kezdet:

 A biztosítási szerzõdés kezdete alatt tartalmilag azt a fogalmat értjük amikortól a biztosítási szerzõdés lényegi része a kockázatvállalás megkezdõdik, azaz a biztosítási szerzõdés kezdete és a kockázatviselés kezdete lényegében azonos. Ugyanezt az idõpontot jelöli a biztosítási szerzõdés hatálybalépésének polgárjogi kifejezése.


(MAGYARÁZAT)

érvény:

 A biztosítási szerzõdés létrejötte helyezi érvénybe a szerzõdést. A biztosítási szerzõdés a biztosítási ajánlat elfogadásának kinyilvánítását jelentõ biztosítási kötvény kibocsátásával, vagy a biztosító 15 napos passzív magatartásával (a biztosító a szerzõdõ biztosítási ajánlatát nem utasítja vissza) jöhet létre.

A biztosítási szerzõdés hatálya (kezdete) eltérhet annak érvénybelépésétõl, hiszen a kockázatvállalás kezdetének dátuma (hatálybalépése)  a szerzõdõ akaratától függõen az ajánlattételnél jóval késõbbi dátum is lehet, ilyenkor a létrejött, érvényes szerzõdésnek még nincs hatálya, illetõleg a szerzõdõ legkorábbi kezdetû igénye esetén a szerzõdés visszamenõleges hatállyal jön létre (a kötvény kibocsátásával, vagy passzív magatartással) az ajánlattétel napját követõ nap kezdetére.


(MAGYARÁZAT)

megszûnés, vagy lejárat:

A biztosítási szerzõdés lejárata szempontjából két alapvetõ idõformátumra lehet csoportosítani a biztosítási szerzõdéseket általában. E szempontból megkülönböztethetünk határozott és határozatlan idõtartamra szóló biztosítási szerzõdést.

 A határozott tartamra kötött biztosítási szerzõdés a kötvényben -lejáratként- megjelölt idõpontban szûnik meg.

 A határozatlan idõtartamra kötött szerzõdésnek elõre megállapított úgynevezett lejárata nincs.

A biztosítási szerzõdés megszûnésének esetei:

1. Érdekmúlás: A biztosított személy biztosítási érdeke megszûnik (pl.: a biztosított személy a biztosított dolgot elidegeníti).

2. Lehetetlenné válás: A biztosítási szerzõdésben vállalt biztosítási esemény bekövetkezése lehetetlenné válik (pl.: a biztosított dolog megsemmisül).

E két esetben a biztosítási szerzõdés, illetõleg annak megfelelõ része a hónap utolsó napjával megszûnik.

3. Díjnemfizetés: Ha a szerzõdõ a folytatólagos díjat, a szerzõdési feltételekben rögzített türelmi idõn (respíróidõ) belül (a lakábiztosítás esetében a díj esedékességétõl számított 60 napon belül) nem egyenlíti ki, a biztosítási szerzõdés megszûnik.

4.  Felmondás: A határozatlan tartamú biztosítási szerzõdést a felek - 30 nap felmondási idõvel - bármelyik biztosítási idõszak végére írásban felmondhatják.


(MAGYARÁZAT)

Tartam:

A biztosítási szerzõdés kezdetétõl, annak megszûnéséig tartó idõ.


(MAGYARÁZAT)

Idõszak:

A biztosítási idõszak a biztosítási tartam olyan idõegysége, amelyre a biztosító a kockázatviselés ellenszolgáltatását, a biztosítási díjat megállapítja.